340 
havde han forholdsvis aabent hav og saa ingen drivis, men talrige^ 
hvaler og utallige masser af fugl. Ifølge ham var altsaa havet paa. 
denne side af polen forholdsvis seilbart, men saa lidet er isforholdene 
i disse egne at stole paa, at da Ross nogle aar senere fulgte den. 
samme kurs, blev han stoppet af ugjennemtrængelig pakis ti grader 
nordenfor W ed dels sydligste punkt, og bedre gik det ikke den. 
franske ekspedition under D’Urville (i 1837—40). 
Kaptein Co ok naaede i 1774, paa 107° 1. v. for Greenwich, syd¬ 
over til den 71de breddegrad, men opdagede intet land, skjønt saa- 
dant utvilsomt findes et par hundrede kilometer længere øst. 
Efterat vi saaledes, i lighed med visse fordærvede romanlæsere,, 
har kastet et overfladisk blik paa „sidste kapitel skal vi vende til- 
bage til forordet. Mellem den 70de breddegrad og den sydlige polar- 
kreds er der et belte, i hvilket man paa adskillige steder har fundet. 
land, særlig mellem 100 og 160° ø. 1. (Greenwich). I zonen mellem 
den sydlige polarkreds og den 63de breddegrad stiger hverken havets 
eller luftens temperatur, selv i sommermaanederne, synderlig over 
frysepunktet, og hele dette strøg er derfor hele aaret igjennem opfyldh 
af is. Nordgrænsen for det saakaldte antarktiske ocean kan pas¬ 
sende sættes ved polarkredsen; nordenfor denne og lige til den 40d& 
breddegrad, strækker der sig saa et dybt havstrøg, der som et sam- 
menhængende belte omgiver jorden, og som moderne geografer gjerne 
benævner „det store sydlige ocean“. Mod nord begrænses dette 
af Atlanterhavet, Det stille og Det indiske ocean. Det afbrydes kun 
af Sydamerikas sydspids, grænser ikke op til noget andet fastland og 
kun nogle faa spredte øer, af hvilke de vigtigste er Ny-Zeeland (Syd~ 
øen) og Tasmania rager op af det. Det store sydhav har en gjennem- 
snitlig dybde af omtrent 3 kilometer, men dybden aftager gradvis 
sydover mod det antarktiske fastland, undtagen netop paa det punkt, 
hvor Weddel naaede sin største sydlige bredde. I saa henseende 
stemmer det ganske overens med andre have, hvis dybde altid aftager, 
naar man nærmer sig land. Drivisens omtrentlige nordgrænse kan 
regnes at være omtrent ved den breddegrad, paa hvilken kap Horn 
ligger. Denne kan man derfor tage som begrænsning for sydpolar- 
egnene om det end kanske er vel saa korrekt, om man regner den for 
at naa til omtrent den 60de sydlige breddegrad, der nogenlunde svarer 
til isothermen for 0° C. 
Med undtagelse af de isolerede øer er alle landene i de antark- 
