342 
landflekker er forholdsvis ubetydelige, saa kan det dog ikke være tvil¬ 
somt, at der ved sydpolen virkelig findes en stor, at is dækket land¬ 
masse. Herfor er der flere beviser af indirekte art, som vi her an¬ 
fører punktvis. 
1. Havbundens gradvise opgrunding omkring og henimod syd¬ 
polen. 
2. Den blaa dynd, som omgiver polen rundt kanten af pakisen r 
og som er et destruktionsprodukt af fjeldmasser. 
3. Mangelen paa en bestemt, sydgaaende antarktisk strøm. 
4. Beskatfenheden af de antarktiske isfjelde, som ikke kan tæn- 
kes dannede andet end med en landstrækning af næsten kontinental 
udstrækning som kjerne. 
5. Klippestykker, stenblokke og lignende, fundet paa isfjelde. 
6. Isens uophørlige bevægelse nord- og østover rundt hele polen, 
fra hvilken den spredes vifteformet udover. 
Antagelsen af dette fastland støttes ogsaa ved de opdagelsesrei- 
sendes beretning fra Cooks tid og lige til vore dage. At havet i disse 
egne er dækket af is skyldes den omstændighed, at der ikke findes 
nogen udpræget overfladestrøm af synderlig hastighed. I de arktiske 
egne gjør golfstrømmens mildnende indflydeise sig gjældende vidt om¬ 
kring, den bryder op isen og frembringer stadige strømninger. Om 
strømforholdene i de antarktiske have har vi rigtignok temmelig spar¬ 
somme underretninger, men en ting synes dog sikkert, at der er en 
nord- og østgaaende overfladestrøm, som gaar i retning mod Ny- 
Zeeland og kap Horn, og hvis hastighed anslaaes til 30 å 55 kim 
om dagen. Idet den træffer kysten af Sydamerika deler denne strøm 
sig i to; den ene og kraftigere arm stryger nordover langs k 3 ^sten af 
Chili og Peru, mens den anden gaar søndenom kap Horn og fortsæt- 
ter i nordøstlig retning. Den vei, isbjergene tilslut følger,, er øst til 
nord, og deres hastighed omtrent 25 km. om dagen undtagen i nær¬ 
heden af kap Horn, hvor de gaar i mere nordlig, retning op til den 
40de breddegrad, hvorefter de atter slaar ind paa en mere østlig ret¬ 
ning samtidig med, at deres hastighed aftager. Naar isijeldene, paa, 
en maade, som vi senere skal berøre, er dannede, flyder de afsteå 
med en hastighed af lidt mere end 1 km. i timen, først lidt mod 
vest og derpaa mod nord og øst, saaledes som netop antydet, og saa- 
ledes at de aaret efter sin dannelse træffes i en afstand af en halv 
