347 
havet gjerne er roligere. Naar man nærmer sig pakisen, saa merker 
man det ved den saakaldte „isblink“ der sees over den, en hvid lys- 
ning, frembragt ved gjenskinnet fra ismasserne. 
Ross arbeidede i seks uger forat trænge igjennem pakisen syd" 
for kap Horn, men bans skibe blev saa regelmæssig drevne tilbage 
nordover af strømmen, at ban tilslut maatte opgive forsøget. Yi kan 
faa et indtryk af de farer, han bavde at kjæmpe mod, naar vi erindrer,, 
at de umaadelige antarktiske isljelde stadig støder sammen og falder 
istykker. Og ogsaa drivisflagene der kastes omkring af bølgerne som 
tømmerstokke, er yderst farlige for de skibe, som kommer i nærhedem 
af dem. De pludsslige og heftige storme, som er eiendommelig for 
disse egne, ligesaameget som endnn slemmere perioder af absolut 
vindstille, da skibet byder bjælpeløst omkring blandt isflagene, den 
hyppige taage og snetykke -— alt er det nye farer, sømanden har at 
kjæmpe med. Desuden bliver skibets bevægelse stadig hindret af den 
nydannede is og al manøvrering vanskeliggjort ved at tangene fryser,., 
og ved at bølgerne stivner til is, saasnart de kommer ind paa dækket, 
og maa hngges væk med økser. En storm i pakisen, og den abso- 
lnte vindstille som gjerne føiger efter, er de farligste forholde, en rei¬ 
sende i de antarktiske egne kan komme under. 
Da de antarktiske egne til enhver tid af aaret er tilgjængelige^ 
fra alle kanter, kunde man have grund til at tro, at de ikke i saa lang 
tid vilde vedblive at være uudforskede, hvis der havde været noget- 
haab om i disse egne at opnaa fordele, som stod i nogenlunde rimeligt 
forhold til de farer, de frembyder. Vort kjendskab til de arktiske egne 
skyldes ikke nogen særlig iver for videnskabelige undersøgelser, men 
væsentlig den omstændighed, at man for handelens skyld stadig har' 
søgt at bane sig vei gjennem disse egnes ismasser i haab om gjennem 
nord-vest eller nord-øst passagen at finde en kortere vei til Kina og: 
Japan. Noget saadant incitament har der ikke været for de antark¬ 
tiske egnes vedkommende; kun for hval- og sælfangere har de været- 
af interesse, og derfor er de heller ikke hidtil ordentlig undersøgte. 
Eor naturvidenskaben er imidlertid sydpolsegnene af stor interesse^ 
det er at regne for et fuldstændig ukjendt strøg, og før de er gjorte : 
til gjenstand for systematisk undersøgelse i forskjellige retninger er' 
kjendskaben til vor klodes naturforholde ufuldstændig og utilstrækkelig. 
Kan hænde der vil gaa lang tid endnu, før nationerne indser, i hvor' 
høi grad deres fremgang er afhængig af naturvidenskabens udvikling:. 
