349 
Overlærer Utnes bog udmerker sig ved en sterk bestræbelsa 
efter at meddele nyttig kundskab. Den begynder derfor med et ud- 
førligt afsnit om „Vore husdyr“, med notiser om deres behandling; 
derefter kommer de øvrige pattedyrgrupper i systematisk orden. Paa 
samme maade er ogsaa fuglene behandlede, først husfuglene, saa de 
forskjellige systematiske grupper og deres væsentligste medlemmer. 
Ogsaa under omtalen af fiskene og de hvirvelløse dyr lægges der over¬ 
alt vegt paa de organismer, der har praktisk betydning. Efterat dyre- 
riget er afsluttet med omtalen af „infusionsdyr“ gaar forf. over til 
planteriget. Først omtales spiring, ernæring og formering hos blom- 
sterplanterne og de blomsterløse planter, derpaa kommer et lidet af¬ 
snit „nyttig kundskab“ (forædling) og saa endelig gjennemgaaes de vig- 
tigste repræsentanter for endel plantefamilier. 
Fremstillingen i hele den lille bog er grei og sproget klart, saa 
der ikke er tvil om, at bogen er fuldt anvendelig som lærebog for 
folkeskolen. Der er imidlertid endel berettigede indvendinger, der 
straks falder i øinene ved gjennemlæsningen. Det er for det første 
det, at læren om dyreriget indledes med et afsnit — rigtignok ganske 
kort — der omhandler dyrerigets inddeling. Der tales her om „indre 
skelet“, „hvirvelløse dyr u , insekter, krebsdyr — allesammen ting, som 
paa det stadium er ukjendt for eleverne, d. v. s. endnu ikke omtalt 
i bogen. Dette afsnit hører hjemme tilslut ikke først. Grupperne 
„vore husdyr a og „husfugle“ staar sideordnede med de rent systema¬ 
tiske grupper, rovdyr, gnavere, spurvefugle etc. og dette kan ikke godt 
undgaa at forvirre elevernes begreber angaaende den systematiske ind¬ 
deling i betænkelig grad. Ialfald forudsætter denne behandlingsmaade 
særskilt forklaring og udredning af læreren. Endnu mindre heldigt er 
det kanske at begynde læren om planterne med disses bygning, liv 
og formering. Først bør eleverne blive kjendt med naturgjenstandene 
selv, dernæst med deres nærmere beskaffenhed. 
Dette er ogsaa efter fortalen at dømme forf. opfatning, men denne 
er ikke tilstrækkelig konsekvent gjennemført. 
Naar forf. (pag. 46) omtaler saa specielle ting som klipfiskens 
mugsop og endog citerer dette blads red. som undersøger af denne, 
saa er det vistnok vel megen gaaen i detalj i en folkeskolebog. 
At „korrigere naturen u lidt til fordel for en forenklet fremstilling 
er visselig tilladeligt, men kanske gaar forf. lidt vel vidt i denne 
retning naar han (pag. 63) slaar vaskesvampen og koraldyrene sammen 
