365 
Hos rhizopoderne er slimklumpen nogenlunde ensartet gjennem. 
hele sin masse, men oftest indesluttet i et skal dannet af kulser kalk 
(det samme stof, der sammensætter muslingernes skaller). Dels kan 
skallet være ganske enkelt, kugle eller skaalformet, dels er det yderst 
komplicéret og sammensat af en mængde kamre, hvis vægge er gjen- 
nembrudte, saa slimklumpens forskjellige afsnit kommunicerer med 
hverandre. Dette er f. eks. tilf. med den paa fig. 5 afbildede form. 
Dra slimklumpen udsendes der tykkere eller tyndere traade —- 
saakaldte pseudopodier — til alle kanter. Ved deres hjælp omklamrer 
dyret de planter eller dyr, der tjener det til næring og bringer dem 
ind i slimklumpen, hvor de fordøielige dele opløses, mens de ufordøie-- 
Fig. 5.' En rhizopode / i midten en kamret skal, fra hvilken pseudopodier udgaaiv. 
lige atter udstødes. Dyrene har ingen mundaabning og ingen mave 
og hører til de laveststaaende af alle levende væsener. 
De fleste arter af rhizopoder kryber omkring paa havbunden og 
hører følgelig ikke planktonet til; enkelte arter svømmer dog frit om¬ 
kring og disse optræder ofte i saa kolossale mængder, at deres tomme 
skaller, der efter dyrets død synker tilbunds, danner mægtige afleirin- 
ger paa havbunden (f. eks. den saakaldte globigerinci- ler). Store 
strækninger af havbunden er dækkede af slige dyndmasser. 
Dndnu betydningsfuldere som medlemmer af planktonet er dog 
radiolarierne, hvis bygning fremgaar af fig. 6. Deres legeme er 
ogsaa en slimklump, men man kan dog i denne adskille forskjellige 
dele: et indre centrallegeme (c), et dette omgivende slimlag og endelig 
en vandklar ( gelémasse (g), der omgiver det hele. Dra det slimlag, der 
