374 
Kalifornien en høide af 1400 m., og nn er der under anlæg et 
større observatorium i Ariquipa i Peru i 2500 m. høide, hvor luft em 
efter Pickerings meddelelse er usædvanlig rolig og ren. 
Foruden disse to allerede nævnte hindringer, svækkelse af lys- 
styrken og nlemperne ved luftens uro og urenhed, vil der være andre 
ting, som ogsaa vil bevirke, at forstørrelsen maa holdes inden bestemte 
grænser. For ikke at blive for vidtløftig skal vi kun paapege, at 
speilet altid vil undergaa forandring i sin form med luftens temperatur. 
Tyngden vil ogsaa bidrage sit til, at det ikke beholder sin oprindelige 
skikkelse, der leverede meget gode billeder, thi det kan ikke undgaaes, 
trods al anvendt omhu med at befæste et saa stort speil, som det 
man vil have i Paris — 3 meter i diameter •—, at det vil bøie sig 
lidt. Erfaring* rne for Lord Fosses speil, der er 1.8 m. i diameter,, 
har .kun altfor ofte vist det. Forandrer nu et saa stort speil aldrig 
saa lidet sin oprindelige form, skyldes det enten variation i luftens- 
temperatur eller tyngdens virkning eller begge dele, — saa blir straks 
billederne slettere, speilet vil ikke taale saa sterk forstørrelse, som. 
det oprindelig kunde tillade. 
Af hvad vi her har nævnt, vil det vel indsees, at en kikkerts 
forstørrelse har sin grænse, og for at blive staaende ved bestemte tal,, 
kan nutidens største linsekikkert, som findes i Kalifornien (Lick obser¬ 
vatorium), hvis objektiv er 91 cm. i diameter og har en brændvidde 
af 15 m., ikke taale sterkere forstørrelse end 3 000 gange. Maanen 
vil optisk talt være vel 100 km. borte. I Nizza, hvis største kikkert 
har en vidde af 74 cm. og 18 m. brændvidde, og i Pulkova med 
70 cm. aabning og 13 meters brændvidde, vil man ikke kunne bruge 
sterkere forstørrelse end 2 500 gange. Og vender vi os til speil- 
teleskoperne, vil vi se, at ogsaa hos dem er forstørrelsen begrænset.. 
Saaledes vil det største af alle hulspeil, der tilhører Lord Fosse i 
Irland, og som har en bredde af 1.8 m. og en brændvidde af 17 m.,_ 
taale en teoretisk forstørrelse af omtrent 6 000 gange; i praksis maa 
man slaa endel af. Som regel kan man sige, at for hver centimeter 
speilvidden vokser, vil forstørrelsen forøges 20 gange, naar man har 
de gunstigste atmosfæriske forholde til sin raadighed. Lægger vi dette 
til grund, vil altsaa et speil af 1 meters aabning tillade en forstør¬ 
relse af 2 000 gange. Da nu den nye kjæmpekikkert, som vil lyk- 
saliggjøre besøgende af næste Pariserudstilling, skal have en vidde af 
3 m , vil man med det kunne drive det til 6 000 ganges forhøielse». 
