379 
Han drog nd fra Amerika i juni 1891 og overvintrede i Mac- 
Cormickbugten paa 77° 30'. Paa skibet brak han sit ene ben, og 
det er derfor endnu merkeligere, at han har kunnet foretage sin store 
slædereise. Vinteren blev tilbragt paa sædvanlig maade med forskjel¬ 
lige smaaudflugter, og 31te mai 1892 drog han og nordmanden Astrup 
(fra hvem jeg har mine oplysninger om Pearys ekspedition) ud paa 
sin store reise mod det nordlige ukjendte. Det var hans plan ved 
hjælp af' slæder, trukne af hunde, at reise saa langt, som Grønlands 
indlandsis gik. Med sin ledsager drog han altsaa mod nordøst langs 
isens rand; dette vil ikke sige det samme som langs Grønlands kyst, 
da der mellem isen og kysten kan ligge temmelig bredt forland. 
Peisen gik altid mod nordøst, indtil han kom til et punkt paa 81° 
58', hvor isen begyndte at gaa mod øst," og derefter mod syd. Han 
var altsaa kommet til nordspidsen af Grønlands indlandsis, men ikke 
til nordspidsen af Grønland; thi han saa fra dette punkt udover et 
vidtstrakt ijeldland, der strakte sig nordover. Hvor langt nordover 
er ikke godt at sige. Lockwood var under Greely-ekspeditionen gaat 
paa havisen langs Grønlands nordlige kyst og var naaet til 83° 24' 
n. br. og ca. 40° v. 1. Pra dette punkt saa han kysten fortsætte sig 
nordøstover ca. 30 eng. mil, hvor den sluttede med et høit næs. 
Peary mener nu, at her er Grønlands nordspids, som altsaa skulde 
ligge paa ca. 83.5°—84° n. br. Efter hans mening skal altsaa det 
før nævnte forland strække sig over IV 2 0 0: 20—25 geografiske mil 
nordover. Han gik med sin ledsager ned paa dette land. Det var 
et vildt og øde fjeldland, hist og her bedækket med sne, og med en 
karrig vegetation af mos og enkelte blomsterplanter. Vegetationen 
var alligevel forholdsvis ikke fattig, naar man betænker den store 
nordlige bredde. 
Era indlandsisens nordspidse drog saa Peary mod syd, indtil han 
4de juli kom til en fjord paa østkysten, som han til minde om De 
forenede staters frihedsdag kaldte Independance Bay. Hans obser- 
vationssted ved fjorden laa paa 81° 34' n. br. og 34° v. 1. og er det 
nordligste sted paa østkysten, som nogensinde er set af mennesker. 
Eor 100 aar siden blev et punkt paa ca. 77 1 /^ 0 , set fra et skib, men 
mellem disse 2 punkter ligger altsaa en meget lang strækning, om 
hvilken man ikke har den allerringeste kundskab. Pearys opdagelser 
gir altsaa Grønlands kart et lidt andet udseende, end vi er vant tiL 
Jeg har efter hr. Astrups anvisning tegnet den omtrentlige form. 
