19 
hold ikke alene gjælder for de fire faldtider, vi har undersøgt, men 
for en hvilkensomhelst faldtid. 
Hvad vi da gjør, er tydeligvis intet andet end at drage det, vi 
kaldte en indnktionsslutning. Men denne slutning har endnu 
noget hypothetisk ved sig. Og nu er det ogsaa klart, hvad vi skal 
gjøre forat prøve hypothesens rigtighed. 
Hvis vor hypothese er rigtig, saa kan vi beregne, hvor stor fald- 
høide der svarer til en hvilkensomhelst faldtid f. eks. 10 sek. Yi 
vilde da finde en værdi af 490 m* Denne beregning er et tilfælde 
af deduktionsslutning, idet vi fra vor hypothese (som vi foreløbig 
antager for rigtig) slutter noget med hensyn til et tilfælde, som vi 
gjennem iagttagelse ikke ved noget om. Denne slutning kan nu 
prøves giennem et nyt forsøg, idet’ vi lader et legeme falde i 10 
sekunder; derved finder vi, at det falder akkurat 490 meter. Grjen- 
tager vi saa forsøget med en faldtid af f. eks. 2y 2 sek. saa finder 
vi fremdeles det samme tal, som vi ved beregning kommer til, 30.425 m. 
Og vender vi forsøgene om og lader legemet falde en bestemt vei- 
længde, idet vi iagttager, hvor lang tid, der hver gang medgaar til 
faldet, saa vil vi bestandig kunne overbevise os om, at resultatet 
stemmer overens med det, som vi ifølge vor hypothese kunde 
regne os til. 
Først nu holder vi hypothesen for at være et rigtigt udtryk for 
kjendsgjerningerne. Men dermed ophører den at være en hypothese 
og faar rang og værdighed som naturlov. I virkeligheden har vore 
betragtninger ført os til endel af de love, der i fysiken kjendes under 
navn af de Galileiske faldlove, idet vi paa grundlag af vore forsøg 
kan opstille den sætning, at ved frit fald er de gjennemløbne 
veilængder proportionale med kvadratet af faldtiderne. 
Ligesom i dette kan vi ogsaa i andre tilfælde aflede naturlove 
af gode iagttagelser og rigtigt anstillede forsøg. Men det er ikke 
altid, at forholdene er saa enkle som i dette eksempel, og ofte er vi 
nødt til at nøie os med tilnærmelser til sandheden, naar omstændig- 
hederne ikke tillader nøiagtig maalning. En særlig vanskelighed frem- 
byder ogsaa de tilfælde, hvor ikke en, men flere omstændigheder har 
indflydelse paa det endelige resultat. Saaledes er det f. eks. ganske 
sikkert fastslaaet, at alderen har indflydelse paa dødeligheden. Angaa- 
ende dette i mange henseender interessante og vigtige spørgsmaal kan 
vi paa statistisk vei skaffe os oplysninger, idet vi af dødsfaldstabellerne 
2 * 
