23 
rypeorren ellér bastarden mellem rype og aarfngl. Den skilles dog 
let fra denne baade derved, at den er mindre og ved sin indskaarne 
hale, som minder om aarhanens. Halen hos rypetinren er nemlig tvert 
afskaaren eller ubetj^delig afmndet. Desuden er brystet hos rypeorren 
sort og ikke som hos rypetiuren grønt. 
Der kunde være spørgsmaal om, fra hvilken af vore to rypearter 
vor bastard stammer. Dog er det antageligvis dalrypen, som er den 
ene af forældréne, idet jo den holder til paa samme steder som tiuren, 
hvilket derimod ikke er tilfældet med fjeldrypen. Videre er det arita- 
geligt, at bastarden er fremkommet ved parring mellem røi og rype, 
da det synes lidet rimeligt, at en rypehun skulde kunne frembringe 
et afkom, som overtræffer hende selv saa meget i størrelse. 
Rakkelhanen antager man er afkom af aarhane og røi, ligesom 
at rypeorren er fremkommet af rypehan og aarhøne. I begge tilfælde 
har altsaa faderen været den mindre af de sig parrende arter. 
Ønskeligt vilde det være, om der hos dem, som sælger eller kjø- 
ber fugl, kunde vækkes større opmerksomhed for disse interessante 
bastarder, og om der kunde skaffes oplysninger om deres levesæt o. s. v. 
Under alle omstændigheder vilde det, for at man kan faa saa vidt 
muligt kjendskab til dem, være til god hjælp om de, naar de blev 
paatrufne, indsendtes til en af vore offentlige samlinger. 
A. Appellof. 
Kunstig frugtavl.) 
Gad vide, hvorledes en havebrugskongres for tredive aar siden 
vilde have optaget det, om en havde kommet og sagt til den: „Jeg 
har opfundet et nyt slags frugtavl, som vil gjøre os uafhængige af 
aarstiderne og sætte os istand til at høste om vinteren og om vaaren, 
ved hvilket solen bliver afløst af stenkullet, og hvor vi ikke er udsatte 
for at lide tab paa grund af ugunstige varmeforholde, da vi har det 
i vor magt selv at bestemme temperaturen. Frugtavlen vil paa denne 
maade gjøres langt simplere og lettere. Frembringelsen af en rig 
høst vil blot være afhængig af,- at man forstaar at iagttage visse 
regler, som med tiden vil kunne gjøres lige bestemte og blive lige 
nøiagtige som kemiske formler/ 4 
1 ) Af Emma nu el Ra to in i Revue scientifique. 
