den daglige forsendelse af varerne. Og livad drivhusenes størrelse 
angaar, saa har de et fladeindhold af tilsammen mere end tyve hek¬ 
tar, og deres antal tiltager hvert aar. 
Ogsaa. paa mange andre steder i Belgien drives der kunstig 
frugtavl i stor udstrækning ligesom ogsaa paa endel Steder i Frankrige., 
ikke mindst i den sydlige del. Foruden druer er det særlig fer¬ 
skener og jordbær, som er gjenstand for drivhusdyrkning, og- saa 
dyrkes der jo masser af blomster paa denne maade og endel grønt- 
sager (asparges og blomkaal). I England har man i den senere tid 
ogsaa gjort meget heldige forsøg med endel planter som tomater, 
ananas, bananer o. fl. a. Frugter af alle disse slags, vokset i engelsk 
jord, bringes stadig til torvs i London. Derimod er det — merkelig 
nok -— trods mange forsøg ikke lykkedes at opnaa heldige resultater 
ved kunstig drivning af de almindelige frugttræer, som kirsebær, æble 
og pære, og selv af de arter, som trives godt, gjælder det at vælge 
hensigtsmæssige varieteter, noget, som især i begyndelsen voldte 
adskillig vanskelighed, især for druernes vedkommende. 
Ogsaa den kunstige drueavl har forresten sine aarstider, som dog 
er aldeles forskjellige fra de naturlige, idet „ høsten u falder om vinteren 
og vaaren. Druer af den saakaldte „første sæson u bringes paa markedet 
i marts og fremkommer paa vinstokke, som blomster omkring den 
20de januar. Druerne af anden sæson modnes i mai, og den tredie 
sæson endelig falder i juni. Alle disse druer frembringes i opvarmede 
drivhuse, mens de, som fremkommer i august, stammer fra vinstokke, 
der er indplantede i kolde drivhus. 
Selv for de førstes vedkommende er produktionsomkostningerne 
ikke meget storé, da der ikke behøves synderlig meget stel med 
vinstokkene. Selv et meget stort etablissement, hvis kapital beløber 
sig til 100 000 fres., hjælper sig med et halvt dusin arbeidere. Den 
vigtigste udgift er selvfølgelig kullene, af hvilke der medgaar en hel 
del, 40 til 45 kilogram til hvert pund druer, efter hvad man sæd- 
vanlig regner i Belgien. Derfor er det i regelen fordelagtigt at lægge 
etablissementerne saa nær som muligt ved grubedistrikterne. Det er 
forresten noksaa merkeligt, at man har naaet til at kunne fastsætte 
forholdet mellem druer og kul. Kunde man komme til at dyrke 
planter ved kunstigt lys, saa man kunde gjøre sig uafhængig foruden 
af varmeforlioldene ogsaa af lyset, saa vilde man have taget skridtet 
fuldt ud, og selv paa vore breddegrader, hvor de korte vinterdage 
