88 
tion, der var tilkommet paa et senere stadium i de levende væseners 
tilblivelseshistorie; urorganismerne bestod blot af en strukturløs proto- 
plasmamasse, i besiddelse af liv, men uden indre organer og kanske 
ogsaa uden nogen hinde omkring. 
Denne mening er bleven grundig rokket ved Biitschlis under- 
søgelser. Han kom tilfældigvis over et par arter spaltsop*), der har 
den merkelige eiendommelighed, at de kun lever i rigtig stinkende, 
smndsigt vand, og som for en saadan undersøgelse har den store 
fordel at være forholdsvis store, skjønt de kun bestaar af en eneste 
celle. 
isme r. 
„CentralIegemet“ eller kjernen er overalt skrafferet, protoplasmaet sort. I begge 
dele sees maskestruktur. (a, chromatium fra siden, b, i tversnit; c, beggiatoa; 
d, oscillaria; e, baderium lineola; f, g, h, forskjellige andre bakterier). Alle 
figurer er lige meget forstørrede. 
Disse spaltsop undersøgte han og saa derved, at deres cellekrop 
indenfor den yderst fine membran bestod af to forskjelligartede sub¬ 
stanser: et stort „centrallegeme l£ og en „barksubstans u udenom denne 
(se fig. 8, a og b). Og baade i centrallegemet og barksubstansen 
b Spaltsop er navnet paa den plantegruppe, der omfatter de laveste af alle 
kjendte organismer; de formerer sig ved simpel deling, d. v. s. et individ vokser 
ud til sin dobbelte størrelse og falder derpaa istykker, saa der opstaar to nye 
individer af samme sort som det oprindelige. 
