56 
Den fremragende skotske naturforsker Murray har studeret dette - 
spørgsmaal, til hvis løsning han ved sine egne arbeider har bidraget 
meget, og er kommen til følgende resultater: 
De nitten største floder paa jorden fører aarlig en vandmasse 
paa 8 610 kub. km. ud i havet. Disse 3 610 kub. km. bringer med 
sig en stor mængde faste stoffer, tilsammen hvert aar 1,885 kub. km. 
eller — efter rumfangét — 38 dele paa 100 000. 
Paa den anden side er de meteorologiske iagttagelser i vore dage | 
saapas nøiagtige, at de tillader en tilnærmelsesvis bestemmelse af den 
samlede vandmængde i alle jordens vasdrag. Murray anslaar den 
til 23 000 kub. km. Antager vi, at mængden af faste stoffer er den 
samme som ovenfor antaget (38 til 100 000) saa faar vi, at det for- 
vitringsmateriale, som af floderne aarligåars transporteres ud i havet, 
beløber sig til 10,43 kub. km. Det er virkningen af de atmosfæriske •] 
faktorer. 
Men saa har vi bølgerne. Naar vi hører braget af brændingerne, 
idet de slaar mod klipperne, eller er vidne til de voldsomme nedstyrt- 
ninger, som saa ofte finder sted ved kysten, saa ligger det nær at tro, 
at havets ødelæggende virkning maa være en faktor af overveiende 
betydning; det er imidlertid ikke tilfældet. 
England kan ansees som et af de lande, hvor havets ødelæggende 
virkning er af størst betydning, da de sydvestlige vinde med stor 
voldsomhed kaster Atlanterhavets bølger mod kysten. De engelske 
geologer synes nu at være enige om, at landets minskning paa den 
engelske kyst, gjennem havets virksomhed, ikke beløber sig til mere 
end 3 meter i aarhundredet. Paa den franske kyst er der rigtignok 
enkelte steder, f. eks. ved Havre, hvor man anslaar minskningen til 
0,25 m. pr. aar og de la Grye mener endog, at havvirkningen paa 
kalkklipperne kan løbe op til 1 m. om aaret, men til gjengjæld er 
der andre have, hvor bølgernes virkning er omtrent lig nul, ikke at 
tale om de flade kyststrækninger, hvor havet ved at opkaste banker 
langs stranden forøger landet, istedenfor at tage fra det. 
Lapparent mener derfor, at hvis man for hele jordens overflade 
antager en minskning af 3 meter i aarhundredet, saa er der sand- 
synlighed for, at tallet er for stort heller end for lidet. 
Men hvor stor er saa kystklippernes gj ennemsnitlige liøide? 
Anslaar man den til 50 meter, saa skulde en aarlig minskning af 3 
cm. skaffe ud i havet 1,5 kubikmeter pr. meter kystlinie, eller 1 500 
