70 
senere paa grand af Winneckes sygdom i Auwers hænder. For 
tiden foreligger 2det bind, omfattende observationerne og katalogen, 
mens det Iste bind, der skal indeholde beretning om, hvorledes 
beregningsarbeidet er bleven ndført, endnu imødesees med stor' 
spænding. 
Fra 1792—1802 ndførte Piazzi i PaLermo et katalogarbeide om¬ 
fattende 7646 stjerner, hvilket paa sin tid var den betydeligste 
stjernefortegnelse, der var leveret og ikke noksom er bleven rost af 
Bessel for sin nøiagtighed. Det var under beskjæftigelsen hermed, at 
Piazzi den Iste januar 1801 fandt den første asteoirde. Siden Piazzis- 
dage er antallet af stjernekataloger vokset temmelig betydelig, saaat 
man nu har mere end 500 nummere, der for størstedelen omfatter den 
nordlige himmel og af den sydlige strøget fra ekvator til Stenbukkens. 
vendecirkel. 
Trods alle de arbeider af denne art, der var bleven udført i tid¬ 
ligere dage, var ved begyndelsen af dette aarhundrede kjendskabet til 
stjernehimlen meget mangelfuldt. Thi foruden de 3 store kataloger 
af Flamsteed, Bradley og Piazzi besad man kun i Lalandes „Histoire 
Céléste francaise u en nogenlunde fuldstændig stjernefortegnelse. Den 
indeholder 47 390 stjernepositioner, der blev bestemte paa Ecole mili- 
taire i Paris, mens revolutionen rasede paa det vildeste i Paris’ 
gader. Lalande udgav i 1801 sine observationer af frygt for, at de 
urolige tider i Frankrige skulde komme til enten ganske at ødelægge 
det hele verk, eller temmelig længe hindre udgivelsen af den samlede 
katalog. Lalandes arbeide omfatter alle stjerner til 8de størrelse og 
nogle enkelte endnu svagere fra nordpolen til Stenbukkens vendecirkel. 
Dets offentliggjørelse grander en ny æra, hvad kjendskabet til stjerne¬ 
himlen' betræffer. Men trods den rigdom, som det indeholdt, følte man 
dog mangen gang ved observationer af kometer savnet af ikke at have 
endnu flere stjerner bestemte. Det er formodentlig ikke overflødigt 
at tilføie, at man bestemmer udenfor meridianen en komets eller pla¬ 
nets position paa stjernehimlen derved, at man maaler dens afstand 
fra nærliggende stjerner (sammenligningsstjerner), og kjendskabet til 
disse er derfor nødvendigt. Jo flere stjerners beliggenhed man kjen¬ 
der, desto lettere vil det være at flnde bekvemme sammenlignings- 
stjerner. 
Den paa mange felter af astronomien banebrydende Bessel indsaa 
fuldt ud nødvendigheden af, at dette savn blev afhjulpet. „Saa meget 
