89 
Det største teleskop, der for tiden er i brug, er ekvatorialuhyret 
i observatoriet Lick paa bjerget Hamilton i Kalifornien. Sammes 
objektivglas har et gjennemsnit af 0.97 m.; den fri aabning er 0.91 m.; 
brændpunktsaf standen eller teleskopets længde er 17 meter. 
Det næste i størrelse er ekvatorialteleskopet i observatoriet paa 
bjerget Gros ved Nizza, stiftet af Bisclioffsheim. Dets objektiv er 
76 ctm. i gjennemsnit. Baade dette og det foregaaende er opstillede 
i 1887. 
Det tredie i rangen er teleskopet i observatoriet i Pulkova i 
Ruslnnd. Objektivets diameter er lig det i Nizza; men brændpunkts- 
afstanden er 13 m., mens dettes længde er 18 m. 
Observatoriet i Washington i de forenede stater be sidder et tele¬ 
skop med et objektiv af 65 ctm. vidde. Det var i lang tid det største 
af alle optiske instrumenter. 
Endelig er Mr. Newal i Netvcastle i England eier af et teleskop 
hvis objektiv har et gjennemsnit af 63 ctm. 
Disse kjæmpedimensioner skulde man ikke tro, det var muligt 
at overskride, og dog er de alt i anden række; thi universitetet i 
Kalifornien har ladet forfærdige et objektiv med et gjennemsnit af 
1.05 m.; der er bestemt for ekvatorialteleskopet i det observatorium, 
som det har ladet opføre paa bjerget Wilson. Denne enorme linse 
var paa udstillingen i Paris ifjor, og veier 131 kilogram. 
Yderligere har de forenede staters Regjering foresat sig at lade 
forfærdige et endnu større teleskop, som skulde opstilles i national- 
observatoriet i Washington, og som er beregnet at skulle koste 
936 000 kroner. Dets objektivglas vilde faa et gjennemsnit af 1.52 m.; 
men udførelsen af denne plan støder paa næsten uovervindelige van- 
skeligheder. Man er i regelen tilbøielig til at antage, at med saa- 
danne instrumenter himmelen ikke længere vilde have hemmeligheder 
for astronomerne. Men disse kjæmpeteleskoper, som the or etisk skulde 
forstørre indtil 6000 gange giver astronomerne ikke bedre udbytte, 
end de opnaar ved anvendelsen af linser, der forstørrer 2 000 gange; 
thi naar dette tal overskrides savner billedet tydelighed. 
Uagtet maanen er vor planet saa nær, kan den selv med slige 
redskaber kun nærmes os paa 450 kilometer, og det er derfor ei at 
undres over, at astronomerne paa maanens overflade ikke har kunnet 
.finde noget spor til liv, der dog er udbredt over hele universet. 
