101 
lige Afrika to eiendommelige dyr, som i det ydre lignede fiske, men 
hvis indre bygning viste en del afvigelser fra fisketypen og større 
overensstemmelse med padderne. Senere opdagedes det, at den 
art, som levede i det vestlige Afrika, ogsaa var udbredt over en stor 
del af Mellemafrika, og i 1870 opdagedes yderligere en fisk af samme 
gruppe i Queensland. 
Jeg skal nu for sammenligningens skyld give en kort beskrivelse 
af blodomløbet og aandedrætsorganerne hos de egentlige fiske, lunge- 
fiskene og padderne. I disse legemsdele viser nemlig lungefiskene de 
største afvigelser fra fisketypen. 
Hjertet hos fiskene indeholder kun to kamre til optagelse af 
blodet; padderne har tre. Som alle ved, maa blodet, for at kunne 
komme i berøring med luften og optage surstof, passere gjennem 
aandedrætsorganerne. Hos fiskene udsendes i den hensigt fra hjertet 
— der fra alle kroppens dele kun modtager blod, som har afgivet 
sit surstof og trænger ny forsyning, — et stort blodkar, som fører til 
gjællerne, hvor det forgrener sig. Grenene samler sig siden i større 
stammer, og disse endelig forener sig til en, som fører det blod, der 
ved passagen gjennem gjællerne er blevet forsynet med surstof, 
direkte ud i kroppens forskjellige organer. Naar surstoffet er forbrugt, 
samles blodet atter i hjertet og gjennemgaar samme proces. Det sur¬ 
stof holdige blod kommer saaledes ikke til at passere hjertet før for¬ 
delingen i kroppen. 
Vi ved, at vor almindelige padde under sin udvikling gjennem¬ 
gaar et larvestadium, under hvilket den lever i våndet; paa dette 
stadium mangler den fødder, men er istedet forsynet med en lang 
hale; et sligt larvestadium gjennemgaar ogsaa de andre padder. 
I denne tid aander padderne først udelukkende ved gjæller, og blod¬ 
omløbet og hjertets bygning er da omtrent det samme som fiskenes, 
idet det surstof, som blodet behøver, udelukkende optages i gjællerne. 
Men efterhaanden begynder lungerne at udvikles, og nu sendes fra 
hjertet blodkar ogsaa til dem, for at blodet ligeledes her skal kunne 
optage surstof. Det i lungerne med surstof forsynede blod føres saa 
tilbage til hjertet og drives herfra gjennem særskilte blodkar ud i 
kroppen. En del padder vedbliver i hele sit liv at aande baade ved 
gjæller og lunger, og hos dem foregaar blodomløbet hele livet igjen- 
nem paa ovennævnte maade. 
Hos størsteparten af padderne forsvinder derimod gjællerne hos 
