115 
bestemt flere gange. Dette arbeide havde han tilendebragt i 1880 og fyl- 
der observationerne, 250 145 i tallet for zonekatalogen og for General 
Catalogue 10 tykke bind, som Cordoba observatoriet har publiceret. 
Foruden disse to store arbeider, som kunde fuldstændig lægge beslag 
paa en mands hele arbeidskraft, har Gould ogsaa faaet tid til under 
sit ophold i Cordoba, der tog sin begyndelse i september 1870, at 
levere en fortegnelse over alle stjerner paa den sydlige himmel til 7de 
størrelse med tilnærmede positioner, og offentliggjort den i sin „Ura- 
nometria Argentina u . Desuden har han fotograferet alle større stjerne- 
hobe paa den sydlige himmel og observeret enkelte kometer. I 1872 
organiserede han det argentinske meteorologiske institut og oprettede 
stationer over hele Argentina, fra Anderne til det atlantiske ocean, fra 
Bolivia til Tierra del Fuego. I mars 1885 forlod Gould Cordoba; 
da han nu var færdig med sin mission, vendte han tilbage til Nord- 
Amerika og gjenoptog redaktionen af sit i 1851 grundede tidsskrift 
„The astronomical Journal 44 , der hinsides Atlanterhavet er hovedorganet 
for den astronomiske verden ligesom „Astronomishe Nachrichten 44 er 
det for det gamle kontinent. I. Fr. Schroeter. 
Den kinesiske tusch. 1 ) 
Der er visse ting, som vi alle benytter, men hvis fremstillings- 
maade ingen spørger efter. Til disse hører den kinesiske tusch, denne 
fortrinligste af alle vandfarver, der forener i sig allé de egenskaber, 
man kan forlange af en akvarelfarve — dybde i tonen, fin fordeling 
af farvestoffet, stor dækkraft, uforanderlighed saavel ligeoverfor lys 
.som vand, og evne til at danne holdbare „opløsninger 44 , idet smaa- 
delene holder sig suspenderede i lang tid, uden at synke til bunds. 
Vi ved, at kineserne fremstiler sin tusch af lampesod, men paa hvad 
maade vidste man indtil for ganske nylig intet om, og heller ikke 
synes det at være lykkes i Europa at fabrikere et produkt, der kan 
sættes ved siden af det kinesiske. Unde'r disse omstændigheder turde 
nogle oplysninger om kinesernes tuschfabrikation kunne gjøre regning 
paa nogen interesse. 
Kina har, som man maaske ved, en meget gammel og righoldig 
teknologisk literatur, som ved orientalistemes studier lidt efter lidt er 
J ) Af clr. Otto i Prometheus. 
8 * 
