119 
Af hvilke stoffer bestaar vor klode? 1 ) 
I Philosophical Society i Washington har prof. Frank W. 
Clarke for en tid siden holdt et foredrag over de mængder, angivet 
i procenter, i hvilke de kemiske grundstoffer forekommer i den del af 
jordkloden, som vi kjender noget til. Den berømte kemiker er kom- 
men til høist interessante resultater, som er meget overraskende, selv 
for fagmænd paa disse felter. Det følgende er et kort referat af pro¬ 
fessorens meddelelser. 
Af den hele, umaadelige jordklode er det kun en liden del, vi i 
kemisk henseende har nogen kundskab om: det er den gasformige 
atmosfære, der overalt omgiver jorden, endvidere havvandet og endelig 
et forholdsvis tyndt lag af den faste jordskorpe. Om den kemiske 
beskaffenhed af jordens indre ved vi intet. Olarke antager jordskor¬ 
pen forat være kjendt til en dybde, af 10 eng. mil = 16.093 km., 
regnet fra havfladen. Denne skorpes rumindhold beregner han, det 
land medtaget, som rager op over havfladen, til 5072 millioner kub. 
km., af hvilke 782 millioner kommer paa havet, 4 290 millioner paa 
det faste land. Den hele atmosfære veier ligesaa meget som 8 384 120 
kub. km. vand af tæthed — 1, og antager man saa havvandets gjennem- 
snitlige tæthed til 1.03, bergarternes til 2.5—2.7, saa kan man be¬ 
regne følgende procentforhold, i hvilket luften, havet og den os be- 
kjendte faste jordskorpe staar til hinanden: 
Den faste skorpes tæthed . . . 
. . 2.5 
2.7 
Atmosfæren .............. 
co 
o 
o 
p.ct. 
0.03 
p.ct. 
Havet. 
. . 7.08 
n 
6.58 
77 
Den faste skorpe. 
. . 92.89 
77 
93.39 
77 
100.00 
p.ct. 
100.00 
p.ct. ( 
Af denne sammenstilling ser 
vi, at atmosfærens vægt i forhold 
den faste skorpes og havets 
er overordentlig 
liden. 
Da nu det 
kvælstof, som findes paa jorden for den aller største del, saavidt vi 
ved, findes i atmosfæren, saa følger deraf, at den tilsyneladende kolos¬ 
sale mængde af dette element i virkeligheden er særdeles ubetydelig 
og knapt beløber sig til 0.025 p.ct. af summen af de andre grund¬ 
stoffer. 
L ) Af N. Bistrzycki i Prometheus. 
