124 
indført i Tyskland, hvor den nu, ligesom i andre europæiske lande, er 
almindelig udbredt, dels i form af ægte (ostindisk) sago, dels som 
eftergjort vare. 
Den eftergjorte „tyske u sago fabrikeres af potetes- eller hvede- 
mel, men er langtfra saa velsmagende som den ægte, fra hvilken 
den bl. a. adskiller sig ved, at kornene er mere jævnt runde, af renere 
hvid farve og af løsere consistens, samt ved at de lettere lader sig 
opløse til en jævn grød, mens kornene af den ægte sago kun blødes 
op til en geléagtig masse. 
Ogsaa den „ostindiske u sago er imidlertid af forskjellig kvalitet 
og vindes af forskjellige planter, særlig palmer. 
Den bedste er den molukkiske sago, der kun bestaar af ren 
stivelse. Kornene opløses ikke, selv i varmt vand, men svulmer kun 
ud og bliver gjennemsigtige uden at forandre sin form. Den vindes 
hovedsagelig af „K/umplis sagopalme u (sagus rumphii) og endel be- 
slegtede arter (s. farinifera og s. laevis), der hører hjemme i Ostin- 
dien, særlig paa Molukkerne, fra Ækvator og sydover, mellem Celebes 
og Ny-Gruinea. Med undtagelse af brødfrugttræet turde der neppe 
være noget andet træ, der leverer et saa sundt næringsmiddel i saa 
stor mængde som sagopalmerne, og det uden at det volder synderligt 
arbeide at udvinde det. Sagopalmerne hører til de saakaldte fjerpalmer 
•— i modsætningning til viftepalmerne — og bærer en krone af 
blade paa seks til otte meters længde, mellem hvilke en lang frugt- 
stand hænger ned, tæt besat med smaa, tørre frugter, sammensatte at 
glinsende skjæl, saa de ligner grankogler. Stammen bliver sjelden 
saa meget som 10 m. høi, men er til gjengjæld temmelig tyk. Som 
ung er den besat med torne og pigger, der værger den unge plante mod 
dyrenes- efterstræbelser, men som falder af, naar træet er blevet saa 
kraftigt, at det ikke mere trænger til nogen beskyttelse. Stammens 
indre er opfyldt af en hvid, blød, spiselig marv, der paa langs er 
gjennemvokset med seige trævler og omgivet af et tyndt vedlag paa om¬ 
kring fem centimeters tykkelse. Af marven er det, sagoen laves, 
mens bladene anvendes til kurvfletningsarbeider, til matter eller til 
tagtækning. Træet formerer sig af sig selv, baade ved frø og ved 
rodskud og behøver ingen særlig pleie forat trives, hvorfor man ofte 
træffer hele skove af det. 
Sagopalmen er udvokset i 15 aars alderen, men marven, af hvil- 
