126 
bes og leverer et meget anvendt gavntømmer, samt af p almebregnerne 
eller cycadeerne, som man særlig træffer i den varmere del af de 
tempererede zoner, f. eks. i Kina, Ostindien, Australien, ved Kap, i 
Mexico o. s. v. De bekjendteste arter er cycas circinalis og cycas 
revoluta, der ofte findes i drivhusene hos os. De unge blade af den 
første af disse bruges af de indfødte paa Sumatra som grøntsager, 
idet de unge bladstilke koges og spises som asparges. Dragterne til- 
laves med sukker og spises ligeledes, og af marven bages der brød, 
eller den benyttes til fremstilling af en slags sago, som nok ligner 
den egte adskilligt, men langtfra er saa velsmagende. Cycas revoluta 
har sit navn af, at de fjerfinnede blade som ganske unge er indruUede 
i lighed med bregneblade; senere blir de mørkegrønne og stive og 
benyttes da, under det falske navn „palmeblade“, til pynt paa ligkister 
og grave. Ogsaa af dennes marv og frø kan der bages brød. 
Hvad nu Tapioka-sagOen angaar, saa stammer den fra roden af 
maniok- eller kassawa-busken (jatrophct manihot). Busken bliver 
2 — 27a meter høi og stammer fra det tropiske Amerika, hvor den er 
en af de vigtigste brødplanter, da dens rødder, de saakaldte speka- 
rødder, er overordentlig rige paa stivelse. Kigtignok indeholder de ogsaa 
en giftig melkesaft, som imidlertid kan fjernes ved udpresning, vask- 
ning, tørring, eller ristning. Det mel, som man derved faar, spiller i 
Sydamerika, særlig i Brasilien, samme rolle som poteten hos os og 
er selv for de udvandrede spaniere og portugisere bleven et uundvær- 
ligt næringsmiddel. Det urensede mel, der endnu er blandet med 
trevler, kaldes kassawe eller manidt, og er negerens vigtigste føde; 
den finere, bedre rensede vare derimod, som portugiserne kalder to- 
pidka, bages til brød og benyttes til andre finere retter. Den ser ud 
omtrent som sago og blir ogsaa i Europa bragt i handelen under 
dette navn og anvendt paa samme maade som den ostindiske, egte 
sago. Kassawabrødet laves af de kjødfulde, op til 15 kg. tunge, rod- 
knoller, idet disse rives med vand og blandes med hvedemel til en 
deig, der formes i flade kager og steges i ovn. Af de samme rødder 
laver indianerne ogsaa en berusende drik, men bladene benyttes som 
salat. Erøene virker afførende og fremkalder opkastelse. 
Tilslut maa vi ogsaa nævne botaten eller „den indiske potet“ 
(ipomect batatos). Det er en fleraarig op til 3 meter høi slyngplante, 
som hører hjemme i For- og Bagindien, og hvis knoldeformede rødder 
