134 
ken der sidder langstrakte, tilspidsede store blade. De største sidder 
ved granden af planten, opover aftager størrelsen gradvis. I toppen 
deler stengelen sig i en mængde udstaaende smaagrene, der bærer 
blomsterne, som tilsammen danner en stor, rigblomstret klase. Hver 
blomst er temmelig stor, hvid eller rødagtig, tragtformet og nedentil 
omgivet af et klokkeformet bæger, som omslutter frugtknuden, i hvil¬ 
ken frøene skal udvikle sig. Er blomsten visnet, saa vokser frugt- 
knuden ud til en kapsel, det vil sige en tyndvægget, hul beholder,, 
inde i hvilken frøene sidder, og som tilslut sprækker, saa frøene kom¬ 
mer ud. 
Tobaksplantens frø er overordentlig smaa, saa smaa, at en enkelt 
plante kan frembringe over 300 000 frø, og dog kan hvert af dem 
vokse ud til en stor tokaksplante. 
Ved tobaksdyrkningen, ialfald saaledes som den drives i Tysk¬ 
land, saar man frøet i mistbænke; de opvoksende smaaplanter flyttes, 
saa ud paa ågeren, hvor de bliver staaende hele sommeren, idet jorden 
flere gange hakkes op omkring dem, planterne hyppes, gjødsles med 
gjødselvand o. s. v. Naar planterne har faaet 9—12 blade, begynder 
blomsterdannelsen, som tobaksdyrkerne imidlertid maa forhindre, og 
stængelen skjæres derfor af ovenfor sjette til syvende blad; sjelden 
lader man der staa flere blade igjen. Nu begynder der imidlertid 
snart at vokse frem sideskud paa bladhjørnerne, og ogsaa 'disse maa 
fjernes, forat de gjenstaaende blade skal blive saa store som muligt.. 
Hele sommeren udover har man derfor arbeide nok med at passe 
tobaksageren, indtil bladene om høsten bliver modne, hvad der viser 
sig ved, at de antager en gulgrøn farve med sorte pletter, samtidig 
med at de bliver slappe og seige. De værdifuldeste blade er stengel- 
bladene, som leverer en finere vare end de nederste „ sand “blade. 
De sidste plukkes først, og tobaksbladenes indhøstning foregaar følgelig 
ikke med en gang, men lidt efter lidt hele høsten udover, hvad 
der selvfølgelig bidrager til at gjøre dyrkningen kostbar og besvær¬ 
lig. Om høsten staar saa blot de tomme stilker igjen paa ågeren, 
som derpaa ompløies for at beplantes paany næste aar. Tobakken er 
altsaa ligesom poteten en étaarig plante. Netop dette er granden til, 
at den kan trives i de forskjelligste klimater, naar kun sommervarmen 
er saapas stor, at bladene faar udvikle sig. 
De afplukkede grønne blade er raaproduktet, af hvilket de for¬ 
skjellige slags tobak laves. Hvad slags tobak der skal blive af disse 
