135 
blade : — sterk eller svag, velsmagende eller mindre velsmagende — 
det afhænger i høi grad af voksestedet og j ordbundsforholdene, men 
i ikke ringere grad ogsaa af behandlingen, som bladene bliver under¬ 
kastet. Udelukkende paa behandlingen beror det, om tobaksbladene 
skal blive til cigarer, til løs røgtobak, til skraa eller til snns. 
Efter indhøstningen og efterat være undergaaet en „eftermodning u 
trækkes bladene paa traade og ophænges til tørring i et luftigt rum. 
Derpaa bundtes de sammen, og i denne form sælges de* oftest til 
fabrikkeme, hvor bundterne lægges paa hinanden i runde hobe, der 
stadig vendes, og hvor de undergaar en gjæring, der skaffer dem den 
bekjendte brune farve. Eorat fremme gjæringen tilsættes ofte saltvand 
eller en særlig tilberedt vædske. 
Den næste proces er bladenes sortering og glatning, hvorefter 
de atter samles til bundter, de saakaldte „ dokker u . 
Disse kan uden videre behandling skjæres til røgtobak, men 
impregneres dog gjerne først med en beits, hvis sammensætning oftest 
er fabrikhemmelighed A ), og skjæres derpaa i fugtig tilstand, paa 
maskiner af forskjellig sort for tilslut at gjøres færdig for handelen, 
ved tørring i særskilte kjedler. 
Rultobakken, beitses ogsaa ligesom de sorter, der er bestemte til 
clgar- eller snusfabrikation, og spindes derpaa ved hjælp af maskiner. 
Mere indviklet er cigar- og snustilvirkningen, ved hvilken sidste 
beitsen og nye gjæringer spiller en særlig fremtrædende rolle, mens 
bladenes omhyggelige sortering og fjernelsen af den tykke midtribbe, 
samt selve rullingen er de væsentlige momenter i cigarens tilblivelses- 
historie, som vi imidlertid ikke her skal gaa nærmere ind paa, da de 
tekniske detalj er er af liden interesse, for andre end fabrikanterne. 
Men hvad kan nu aarsagen være, til at dette produkt, hvis histo¬ 
rie og tilblivelse vi i de groveste træk har forfulgt, har faaet den 
kolossale udbredelse, det for tiden har, og er bleven saa almindelig 
anvendt ? Hvilke egenskaber er det, som gjør tobakken til et saa 
yndet og udbredt nydelsesmiddel ? Og hvorledes har menneskene først 
fundet paa den merkelige skik, at indsuge røgen af brændende blade 
og saa atter blæse den ud igjen? 
A ) Beitsen for kanoster af Pfalz’er tobak indeholder: storoks, mastiks, kanel, 
paradiskorn, salpeter, violrød, spiritus og vanille. 
