208 
afrikanske kontinent. Saaledes liar negriter og negriller gaaet forud 
for påpner og de egentlige negre. 
Vi begyndte med at spørge, om der var noget sandt i historien 
om de smaa mennesker; det viser -sig, at virkeligheden har været 
skjult under fantasiens brogede klædning, men at der dog var noget 
sandt og reelt i det. Vi tør visselig tro, at der i traditionerne gjem¬ 
mer sig mangen gylden sandhed. Det bliver derfor den ærlige viden- 
skabsmands hverv, ligesom bergmanden, at skille mellem slæggen og 
det ædle metai. Prof. dr. Gustav Guldberg. 
BisoSe og bimaaner. 
Større og mindre ringe om maanen er vel nogenlunde hyppige 
ogsaa under vore himmelegne, hyppigere maaske i indlandet end ude 
ved havkysten. Saadanne ringe om solen er derimod adskillig mere 
sjeldsynte. Og giælder det et system af ringe, som er fornødent, om 
der skal opstaa bisole eller bimaaner, saa maa foreteelsen med rette 
siges at optræde meget sjeldent. saavel om det ene som om det andet 
af de to himmellegemer. 
Imidlertid er bisole og bimaaner en ret smuk, tildels endog en 
ganske storartet optisk fremtoning, og naar denne en enkelt gang 
viser sig paa vor himmel, tiltrækker den sig ikke alene vor opmerk- 
somhed, men vi dvæler gjerne ved det lige saa overraskende som 
fortryllende, luftige syn. Saa var i alle fald tilfældet med. forfatteren 
af nærværende linjer, da han den 13de mai ifjor og nu sidst den 
14dø marts iaar iagttog omkring solen et ringsystem med bisole og 
den 25de december sidstleden omkring maanen et lignende system, led¬ 
saget af bimaaner. Ja, det er netop disse trende iagttagelser, som 
har givet stø det til, at nærværende artikel fremkommer. 
Før jeg gaar over til nærmere at omhandle de tre specielle, alle¬ 
rede nævnte foreteelser, der iagttoges over Trondhjems horizont, skal 
jeg med nogle almindelige bemerkninger fremlægge for „Naturen“s- 
læsere det, man véd om sol- og maaneringenes samt de dem under¬ 
tiden ledsagende bidannelsers egentlige væsen og betingelsesvise op- 
staaen. 
