217 
blæretangems bladlignende grene har en tydelig „midtnerve a , saa mang¬ 
ler en saadan hos pelvetia, hvor grenene overalt er jevntykke, men 
Tendeformigt sammenbøiede. 
Paa grnnd af sit voksested mellem ebbe- og flodgrænsen er tan¬ 
gen let at samle og da den, efter hvad den bekjendte faareavler 
hr. Joh. Schuman meddeler mig, gjerne ædes af faarene („næsten 
som hø, ca. |/ 2 kg. i hvert maal“), saa kunde der kanske være grund 
bil at forsøge med at anvende den i større udstræknig som kreatur- 
foder. I den anledning var det, vi vilde henvende opmerksomheden 
paa den ved denne notis. J. B. 
Fiyvefiskenes bevægelse igjennem luften har været gjenstand 
for forskjellige tydninger. De fleste, og blandt dem ogsaa den be- 
kjendte tyske zoolog Møbius, opfattede deres „flugt“ igjennem luften 
;som en simpel fortsættelse af deres bevægelse gjennem våndet, idet 
de tænkte sig, at de under sine bestræbelser forat undgaa sine fiender 
;svømmede opover mod overfladen og ved hjælp af den fart, de alle- 
:rede havde, blev „skudt ud a i luften, hvor de rent passivt bevægede 
:sig i en bue indtil de atter faldt ned i våndet igjen. 
En anden forsker, Adalbert Seitz, der har havt anledning til at 
•.studere fænomenet i det indiske hav, og som synes at have gjort 
meget omhyggelige iagttagelser, kommer til et andet resultat. Han 
finder, at fiskene under sin fart gjénnem luften bevæger sine vinge- 
lignende finner overordentlig hurtigt, ■ saa det, ligesom hos mange in- 
isekter, er vanskeligt at iagttage bevægelsens enkelte faser, og mener 
med sikkerhed at turde gaa ud fra, at denne vingernes bevægelse 
:spiller en meget væsentlig rolle ved fiskenes flugt gjennem luften. 
Derefter skulde vi altsae virkelig have med flyvende fiske i ordets 
.strengeste betydning, at gjøre. Seitz har talt mellem 10 og 30 
vingeslag u i sekundet, flest hos smaa, færrest hos større individer, 
og finder at flugthastigheden dreier sig om ca. 7 meter i sekundet. 
Luftreisens varighed varierer i regelen mellem J / 4 og 18 sekunder, 
men løber undertiden op til mere end 1 minut, i hvilket sidste til- 
fælde den gjennemløbne strækning skulde beløbe sig til henimod y 2 
kilometer. 
Hvad er dug? I en af handling fra 1814 fremsatte Wells den 
theori, at duggen opstaar af en fortætning af vanddampe, der findes i de 
