218 
lavere luftlag, fremkaldt ved den afkjøling, som udstraalingen fra jord- 
overfladen foraarsager. Duggens mængde veksler efter udstraalingens- 
forskjellige styrke, og fremtoningen opstaar, idet draaberne samles paa 
gjenstandene, naar disses temperatur er lavere, end den, der udfordres- 
til vanddampenes fortætning. 
Denne forklaring bar siden, været den gjældende; men efter 
Macpherson, i Longmanns Magazine, synes det dog, at denne theori 
ikke er fuldt tilfredsstillende, og at fortætningen af luftens fugtiglied' 
kun har en mindre andel i dugg en, der tvertimod skyldes flere for¬ 
skjellige medvirkende aarsager. Den vigtigste er den udsvedning af 
fugtighed, som foregaar paa et stort antal planters overflade. Gaar 
man saaledes en tidlig morgen i en kjøkkenhave eller langs en roe- 
mark, vil man paa roerne, kaalen og andre bladplanter se store, glim¬ 
rende vanddraaber, der i solskinnet spiller i alle regnbuens farver. Al 
verden vil kalde det dugdraaber og dog er det en feiltagelse; thi 
disse vanddraaber hidrører fra plantens udsvedning. Man vil bedst 
se forskjellen ved at iagttage visne blade eller livløse gjenstande i 
nærheden af de levende planter, der ere belagte med vandperler; her 
vil findes en aldeles forskjellig jevnt udbredt fugtighed over lege- 
mernes hele overflade og det er duggen. 
John Aitken fra Ealkirk tog en græstorv, som han anbragte under 
en glaskuppel og iagttog de smaa vanddraabers fremkomst. Han af- 
tørrede derpaa omhyggeligt vanddraaberne af et blad, og indførte det 
isoleret fra de andre i et tætsluttende glas, som aflukkede det aldeles 
fra den omgivende fugtige luft. Efter nogle minutter iagttog han, ab 
der dannedes en liden draabe paa bladet, som altsaa maatte opstaa. 
ved udsvedning, noget der overhovedet er en for plantens liv nødven¬ 
dig funktion og foregaar baade dag og nat. Ved høiere atmosfærisk 
temperatur eller ved blæst bortføres fugtigheden, mens i en stille,, 
skyfri og derfor kjølig nat udsvedningsvædsken, muligens ogsaa noget 
forøget ved duggen, findes som vandperler paa bladene. 
F. U. 
Kogsaltets fordeling i forskjellige høider over havet. 
Kogsaltet synes at spille en meget betydningsfuld rolle i dyrenes 
physiologi, og særlig medvirker den ved fordøielsesprocessen. Ved 
vore næringsmidler bringes der en vis mængde kogsalt ind i legemet, 
men foruden dette optager baade mennesket og husdyrene betydelige 
