243 
tabel, cler for hver enkelt station indeholder forskjellen, udtrykt i 
millimeter, mellem baroniet er standen i det øieblik, da formørkelsen var 
paa sit høieste (formørkelsens midte), og 5 m., 15 m., 25 m. o. s. v. før 
-og efter. Tallene i denne tab el er meget smaa, men viser direkte de 
hifttryks variationer, som formørkelsen maa forudsættes at have frem¬ 
bragt, og de er beregnede paa en saadan maade, at resultaterne fra 
alle stationer uden videre lader sig sammenligne. 
Ved en grafisk opstilling af barometervariationerne for hver enkelt 
•station fandt jeg, at alle kurver viste to udprægede maksima, af hvilke 
det sidste falder efter formørkelsens ophør. Det faktum, at formør¬ 
kelsen øiensynlig har fremkaldt en dobbeltbølge i alle barometerkurver, 
lader sig, som det forekommer mig, simpelthen forklare paa følgende 
maade: Yed en total solformørkelse bliver dagen for en kort stund 
gjort til nat, og overgangen foregaar omtrent paa samme maade som 
den almindelige overgang fra dag til nat i den tropiske zone, hvor 
dæmringen er ganske kortvarig. Nu er det en bekjendt sag, at luft¬ 
trykkets daglige periode i troperne er meget regelmæssig, barometer- 
standen har et maksimum kl. 10 aften, nogen tid efterat solen er 
gaaet ned, et minimum kl. 4 morgen, ved eller kort før solens opgang, 
og sit andet maksimum, sit hovedmaksimum, kl. 10 form. i fuld sol- 
belysning. Det er da rimeligt, at en total solformørkelse bevirker 
16 * 
