281 
Fremtidens belysning. 
De fleste vi] vel ved denne overskrift tænke paa det elektriske 
lys, der netop er ifærd med sin seiersgang gjennem hele den civili- 
serede verden, og som jo allerede er naaet saa langt mod nord, at 
det oplyser verdens nordligste by. Det er ikke meningen. Hensigten 
med disse linier er tvertimod at vise, at det elektriske lys er en 
saare ufuldkommen belysning, og at det snarest bør blive opfindernes 
sag at søge det afløst af hensigtsmæssigere lyskilder. 
Efter den nu almindeligt antagne bølgetheori beror det, vi kalder 
lys paa svingninger i den saakaldte ether, det rum, som adskiller 
legemernes mindste smaadele. Denne bølgebevægelse ligner den, som 
ndførea af en svingende streng, med den forskjel rigtignok, at den 
forplanter sig, ikke i en enkelt retning alene, langs strengen nemlig, 
men til alle sider. Endvidere er etherens svingninger overordentlig 
hurtige og de enkelte bølgers længde er umaadelig liden. Ethersving- 
ningernes længde varierer mellem vide grænser, men kun visse af 
dem frembringer paa vort øie det indtryk, vi kalder lys. Ethersving- 
ninger, hvis længde er mindre end 0.360 eller større end 0.810 
mikron 1 ), har ingensomhelst indvirkning paa vort øies nethinde., dem 
ser vi ikke. Og de etherbølger, hvis længde ligger imellem disse to 
værdier, og som altsaa, naar de falder paa øiet, opfattes som lys, de 
virker alt efter sin længde paa forskjellig rnaade: de længste som 
violet lys, de korteste som rødt og de mellomliggende som de andre 
regnbuefarver i rækken, rødt, orange, gult, grønt, blaat, indigo, 
violet, og som alle nuancer mellem disse. 
Era en lyskilde, som f. eks. solen, hvis lys vi kalder „hvidt“ 
udstraaler der ethersvingninger af alle mulige bølgelængder, fra saa- 
danne som er langt kortere end de røde til saadanne, hvis bølgelængde 
er længere end i det yderste violette lys. Alle disse forskjellige 
ethersvingninger smelter i sollyset sammen i en stor harmoni: det 
hvide lys, som vi imidlertid ved kunstige midler formaar at opløse i 
dets enkelte bestanddele og saaledes analysere. Det sker, som be- 
kjendt, ved at lade lyset passere gjennem et trekantet prisme. Der¬ 
ved spredes en smal lysbundt ud til et langt baand, det saakaldte 
spektrum, i hvis ene ende vi finder ethersvingninger med kort bølge- 
1 ) 1 mikron er V 1000 
millimeter. 
