282 
længde, og i hvilket bølgelængden gradvis tiltager mod den anden 
ende, hvor vi finder de violette straaler, og udenfor dem andre, som 
vort øie ikke ser, men om hvis tilstedeværelse vi paa anden maade. i 
kan komme til kundskab. 
Betragter vi et saadant spektrum, saa vil dets forskjellige dele 
gjøre et forskjelligt indtryk paa øiet. Den røde ende vil synes tem¬ 
melig mørk, og derfra tiltager lysstyrken gjennem orange og gult ind 
i den grønne del, hvor den er sterkest, for saa atter at aftage ned¬ 
over mod violet, hvor lysstyrken atter bliver nnl. Den gule og grønne 
del af spektret er det, som i fremtrædende grad frembringer det ind¬ 
tryk paa øiet, som vi betegner som „lys“; de øvrige dele kan vi 
gjerne tage bort, uden at det gjør nævneværdig forskjel paa lysvirk- 
ningen. I allerførste linie gjælder det naturligvis den del af lyskil- 
dens ethersvingninger, som vi slet ikke ser, det som ligger udenfor 
rødt paa den ene, violet paa den anden side, men det gjælder ogsaa 
de bestanddele af det hvide lys, som vi i spektret betegner som violet,, 
indigo og rødt. 
Kunde vi af det lys som udstraaler, f. eks. fra solen, borttage 
alle disse straaler, saa vilde solens lys ikke derved tabe synderligt 
i intensitet hvad virkningen paa øiat angaar. I andre henseender 
vilde det derimod skifte beskaffenhed: dets varmende evne vilde 
aftage meget sterkt, og dets kemiske virkning vilde minske betydeligt.. 
En fotografisk plade kunde man, uden at synderlig forandring indtraadte, 
udsætte for paavirkning af et saadant lys, og om et termometer blev 
ophængt i solen eller i skyggen, vilde under de omstændigheder ikke. 
i synderlig grad forandre dets stilling, selv om solen tilsyneladende 
„stegte“ noksaa meget. Solens straaler uden det violette og det røde 
lys og uden de „mørke u (usynlige) straaler til begge sider af spektret 
vilde være lyst nok, men varme lidet og være uden synderlig kemisk 
virkning. Derfor er det heldigt nok, at vi ikke kan foretage nogen 
saadan forandring med solstraalerne — skjønt man om sommeren af 
i 
og til kunde være fristet til at ønske det. 
Derimod vilde det være yderst hensigtsmæssigt, om vi kunde 
bære os ad paa lignende maade, som her forudsat, med vore j or diske 
lyskilder. 
Det lys, disse udsender — og det gjælder gasblusset og petroleums- 
eller lysflammen saavel som det elektriske lys — indeholder forholdsvis 
endnu flere ikke-lysende straaler end sollyset. Den brøkdel af ether¬ 
svingninger, som udgaar fra en saadan lyskilde og som har nogen ind- 
