307 
Om aluminium. 1 ) 
Antallet af metaller, som anvendes til industrielt brug, er meget 
indskrænket. Jern, kobber, zink, tin og bly er de eneste, som er i 
almindelig brug, og føier man til disse nogle sjeldnere eller mindre 
anvendelige, saasom nikkel, ismut, sølv og guld,. saa er dermed listen 
ndtømt, om man end ved blanding af forskjellige af disse metaller kan 
opnaa legeringer, der i sine egenskaber afviger fra begge de metallers, 
hvoraf de er sammensatte, og om man end kan modificere selve disses 
<egenskaber ved forskjellig fysikalsk paavirkning, bærdning, vals- 
ning* .o. 1. 
Tilsynekomsten af et nyt metal, som kan leveres til billig pris, 
er derfor altid en jbegivenhed af stor betydning, særlig hvis det i sine 
egenskaber skiller sig ud fra de tidligere anvendte. Dette er tilfældet 
med aluminium, som man nok i de sidste tredive aar har kunnet frem¬ 
stille i store mængder, men hvis pris altid har stillet sig hindrende 
iveien for nogen mere udstrakt anvendelse. Først i de sidste par aar 
«er det ved forbedring af de gamle methoder og ved opfindelsen af 
nye lykkedes at bringe prisen saa langt ned, at aluminium kan ind- 
ta£e en plads i rækken af de almindelig anvendte metaller, en plads, 
der er meget betydningsfuld paa grund af dets ringe specifike vegt 
og store uforanderlighed. 
Udvindingen af aluminium. Aluminium er et af de i naturen 
mest udbredte stoffer; det er nok at pege paa, at det udgjør en 
væsentlig bestanddel af feldspat og glimmer og derfor ogsaa af de 
bergarter, hvori disse indeholdes, samt af alslags ler, for at vise, hvor 
udbredt de stoffer er., af hvilke det maatte kunne udvindes. Denne 
store udbredelse vilde sikre mod, at der nogensinde kunde blive mangel 
paa dette metal, eller at mængden kunde aftage merkbart, hvis man 
da blot forstod at udvinde det. For tiden kan man vanskelig det, og 
det er derfor væsentlig kryolit (forbindelse af fluor, aluminium og 
natrium) samt bauxit (aluminium, surstof og vand) der kommer i 
betragtning som raastof, hvoraf dette metal udvindes. Kryoliten kan 
i visse tilfælde bearbeides uden nogen yderligere forberedelse; bauxiten 
derimod maa. først, ved samtidig indvirkning af kul og klor, forvand- 
1 ) Efter M. Henriot i Meivue scientifiguc. 
20 * 
