334 
Nogle iagttagelser om dyrenes sprog. 1 ) 
Man kan allerbedst sammenligne dyrenes sprog med udtryks- 
maaden i en slags ordpantomime, som mange af mine lærere udentvil 
kjender, men som jeg her skal faa lov at minde om, for derved 
tydeligere at forklare, hvorledes jeg mener, at dyrene odtrykker sine 
forskjellige tanker ved hjælp af en og samme, altid tilbagevendende 
lydfølge. 
Mens jeg var assistentlæge paa hospitalet fik vi undertiden paa 
vagtværelset besøg af en kammerat, som ekscellerede i at opføre en 
komisk pantomime. 
Han gav en mand, der havde faat lidt for meget i hovedet, og 
•som, forat tilfredsstille en naturlig trang, var stanset foran et sagte 
rislende vandspring, der frembragte omtrent samme lyd som manden 
•selv under de forhaandenværende omstændigheder. En eneste ed 
(nom de dieu), udtalt paa forskjellig maade, skulde gjøre rede for 
den trofaste bacchusdyrkers vekslende følelser. 
Eørst udtrykte eden den høieste grad af tilfredshed, udtalt ganske 
langsomt og med en betoning, der tydede paa en velgjørende lettelse; 
det er ikke vanskeligt at forestille sig overgangene i det udtryk, 
hvormed det stadig tilbagevendende udraab blev udtalt i denne første 
periode af velvære. 
Men vandspringet risler bestandigt, og snart begynder fyren at 
blive utaalmodig og synes, at det gjerne kunde være slut snart. En 
ny modulation i udtalen af det samme udtryk gjorde rede for denne 
stemning. 
Efter nogen tids forløb begynder lyden af springvandet at vække 
den drukne mands store forbauselse og snart bliver han formelig stolt 
over, at han, fuld som han er, kan udføre en saadan kraftpræstation 
og give fra sig et endnu større kvantum vædske, end han paa nogen 
mulig maade kan have fyldt i sig. Eden udtrykte særdeles klart alle 
overgangene i disse stemninger. 
Efterat forbauselsen har givet sig bliver manden meget resig- 
neret. Han finder sig i sin skjæbne og beslutter at vente taalmodigt 
til det engang tar slut, ganske som den kollega, der ventede taal- 
J ) Af professor H. de Lacaze-Duthiers i Revue scientifique. — Slutning 
fra forrige hefte. 
