63 
7000 og i Spanien 119,820, alt i alt i Europa og Egypten omtrent 
220,000 dødsfald af kolera siden 1883. 
Vandledningsrør af papir. Man har allerede gjort vognhjul og 
jernbaneskinner af papir. Nu gjør man vandledningsrør, der udholder 
et tryk af 133 atmosfærer, skjønt væggenes tykkelse ikke er større end 
12 mm., ogsaa af papir. Man trækker papirplader, saa brede som rø¬ 
rene skal være lange, gjennem smeltet asfalt, derpaa ruller man dem op 
om en jernstang. Saasnart røret er tørt, tager man jernstangen bort og 
bedækker rørets indre flade med en emalje, hvis sammensætning endnu 
er en hemmelighed. Den ydre flade overstryges med asfalt og pudses 
med sand. Revue scientifique. 
Diamanter af sukker. Hr. Mars den i Edinburg tror at kunne 
lave diamanter af sukker paa følgende maade: Man udsætter kur af 
sukker blandet med sølvnitrat for en høi temperatur i ti timer. Dernæst 
lader man det langsomt af kjøles og fjerner det reducerede sølv med salpe¬ 
tersyre. Der blir da tilbage kul, grafit og nogle straalende krystaller, der 
ifølge M ar sd en utvilsomt maa være diamanter, da de ridser safir. 
Tiden faar vise, om ikke dette ogsaa er et af de talrige mislykkede 
forsøg paa at faa kulstoffet til at krystallisere. Alle, som hidtil har 
troet at faa det til, har taget feil. Revue scientifique. 
Fiskeriudstilling afholdes i Trondhjem, samtidig med landbrugs- 
udstillingen, fra 4de juli 1887. Vi henleder vore læseres opmerksomhed 
paa denne udstilling og særlig da paa dens klasse V, der vil omfatte 
alle med fiske og fiskerier i forbindelse staaende naturhistoriske gjenstande. 
Literatur. 
G. A. Hansen: Afstamningstheorien eller Darwinismen. Med 2 Tavler. 
(Bergen, Ed. B. Giertsen.) 1 Kr. 
Dette skrift er det første i en række »Smaaskrifter om Natur 
og Menneskeliv«, en række, som det var at ønske maatte blive fortsat 
lige godt som den er begyndt. 
Den Darwinske afstamningslære har efter sin fremkomst for ca. 20 
aar siden fuldstændig omformet store dele af den menneskelige tænk- 
ning og har sat dybe merker i opfatningen af naturen og livet. Den 
er fra at være bleven mødt med modsigelse og indignation ogsaa inden 
naturforskernes kreds bleven til det synspunkt, som snart sagt alle natur¬ 
forskere indtager ligeoverfor fænomenerne i den organiske verden. Der¬ 
for har den ogsaa krav paa at kjendes af alle de, som interesserer sig 
for disse fænomener og ønsker at kjende lidt til, hvad man nu ved 
om de levende væsener, og det selv om hele ens verdensopfatning brin¬ 
ger en til at maatte anse denne lære som falsk. Den har, selv om 
saa er tilfældet, det praktisk eksisterendes interesse og krav paa at 
kjendes af dannede mennesker. I det første decennium efter lærens 
fremkomst var den meget paa tale. De mennesker, som da var unge, 
lærte den ved avisartikler o. s v. at kjende. Anderledes med de folk, 
som nu er unge. Nu er læren ikke saa moderne som avisstof, disses 
