Om hvirveldyrenes tredje eie, pandeeiet. 
Af Fndtjof Nansen, konservator ved Bergens museum. 
Det er ikke ofte, det times naturforskningen i dens stræben efter 
at udfinde den egentlige natur af de mange endnu gaadefulde orga¬ 
ner i menneskets og de høiere dyrs legeme at vinde en saa aabenlys 
seier som den, der fornylig er vundet med hensyn til opldarelsen 
af det organ i hvirveldyrets hjerne, som almindelig gaar under 
navn af epifysen eller glandula pinealis. Dette organ, der hos 
Fig. i. Gjennemsnit af menneskets hjerne. 
Hjernen er gjennemskaaret paa langs og den ene halvdel afbildet indefra. A den 
lille hjerne. JB den store hjerne. H rygmarven. E epifysen eller glan¬ 
dula pine alis. 
mennesket danner en liden opstaaende fortykning eller klump midt 
inde i hjernen mellem de to hemisfærer og noget foran den lille 
hjerne (se fig. i og figurforklaringen), har allerede gjennem lange 
tider været kjendt og forekommer — i noget forskjellig form — i 
alle hvirveldyrs hjerne. Det danner almindelig et forover rettet 
udspring fra rygsiden af den næstforreste hjernedel, »synshjernen«, 
saaledes som ogsaa d i fig. 2 viser; almindelig er den dog kortere 
og mindre end i denne figur antydet. 
5 
