81 
kalde en ubehagelig fornemmelse. Fra de første timer efter fødselen 
findes den pupillære refleks, d. v. s., at pupillen trækker sig sammen, 
naar der falder sterkt lys ind i øiet. Denne refleksbevægelse er saa- 
ledes en medfødt eiendommelighed og ikke noget senere tillært. 
Ved enden af det andet aar begyndte Preyer at eksperimentere 
med farver; han begyndte med gjentagne gange at nævne ordene rød 
og grøn, idet han samtidig viste barnet papirstykker af samme farve 
og opfordrede dernæst barnet til at pege paa et rødi. eller grønt papir¬ 
stykke. Dette førte ikke til noget resultat, og han ventede derfor med 
at gjenoptage forsøgene til den 758de dag, og efter nogle dages øvelse 
var resultatet det, at barnet skjelnede godt mellem rødt og grønt, og 
med ordet forbandt begrebet om rødt eller grønt. Preyer føiede nu 
gult til de to andre farver; grønt blev først ofte forvekslet med gult, 
men i den node uge var gult den, der lettest blev erkjendt, den, ved 
hvilken barnet gjorde de færreste feil. Efterhaanden føiedes endnu her¬ 
til blaat, violet og graat. I den i3ote uge kjendte barnet bedst gult, 
dernæst grønt og violet og graat, saa rødt og endelig daarligst blaat. 
I den 34te maaned, efterat hertil endnu var kommet brunt, rosa, sort og 
orange, var forholdet af ukorrekte svar paa 100 følgende: for gult 3.3, 
for brunt 9.2, for rødt, violet og sort i gjennemsnit 14, for rosa 27, 
for orange 32, for graat 48, for grønt 55, for blaat 71. Det er be- 
merkningsværdigt, at grønt, der er en saa udbredt farve, opfattes saa 
daarligt; Preyer tror, at den forveksles med graat. Han slutter af 
disse sine forsøg, at barnet i det 2det og endel af det 3die aar ikke 
opfatter de kolde farver. Dette skal være i overensstemmelse med, hvad 
andre iagttagere har bemerket hos andre børn. 
Medens pupillarrefleksen var medfødt, er dette ikke tilfældet med 
øinenes samtidige bevægelser. I de to første maaneder bevæger øinene 
sig mestendels uafhængigt af hinanden og af hovedets bevægelser; kun 
en sjelden gang følger de hovedets bevægelser og bevæger sig begge i 
samme retning. De fleste vil vistnok ogsaa have bemerket de skelende 
øine hos smaabørn. Kombinationen af øinenes bevægelser for at kunne 
se en gjenstand klart og enkelt fremkommer saaledes ved øvelse og 
egenopdragelse; det er en erhvervet og ikke en arvet evne. Det er 
ogsaa let at se, at smaabørn i begyndelsen nok ser, men ikke betragter 
en ting, og at de har vanskeligt for at følge en gjenstand med øinene; 
det var først ved udgangen af den anden maaned, at Preyers søn lod 
sit blik vandre fra en ting til en anden, at han altsaa rettede sit blik 
paa en bestemt gjenstand. Det forekommer os forresten at være tvil¬ 
somt, om man dog ikke maa betegne evnen til at rette sine øine sam- 
tidigt paa en gjenstand som arvet, naar den gjør sig gjældende i en 
saa ung alder; vi har ellers intet kjendskab til barnets bevidsthed i 
6 
