85 
en time senere holdt den sig udelukkende til eggeblommen. Preyer 
tror, at dette beror paa en arvelig erindring, og der frembyder sig for 
tanken en masse interessante forsøg at gjøre i denne henseende. Kun 
vil det være vanskeligt at finde heldige nok omstændigheder for forsø- 
gene, ialfald for menneskets vedkommende. Alle menneskebørn opales, 
saavidt vi ved, med melk, og der vilde være liden mening i forsøgsvis 
at byde dem anden kost. Man maatte rimeligvis indskrænke sig til at 
gjøre forsøg med lidt ældre børn, og saa maatte man dertil have børn, 
hvis forældre gjennem mange generationer havde levet paa en ensartet 
diæt, f. eks. sterkt saltet eller røget kjød eller raat kjød. Saadanne 
forhold er det nu umuligt at finde blandt civiliserede mennesker; man 
maatte holde sig til vilde folkeslag, og dem er der lang vei til, og det 
er vanskeligt at gjøre videnskabelige forsøg blandt dem. Blandt civili¬ 
serede mennesker kunde man tænke sig muligheden af, at der fandtes 
børn, der ikke likte ren melk uden nogen særlig smag eller lugt. 
Skulde nogen træfife paa et saadant tilfælde, vilde det være yderst in¬ 
teressant, og det maatte optegnes med alle mulige detaljer baade om 
barnets smag og om forældrenes og forfædrenes levemaade. 
Om lugten hos nyfødte børn ved man egentlig intet; der har saa- 
godtsom ikke været gjort forsøg med hensyn til den, og saadanne for¬ 
søg er ogsaa meget upaalidelige, da man ikke vil kunne vide, om be- 
vægelsen, barnet gjør, skyldes den omstændighed, at det lugter, eller 
kun er irritation af næseslimhinden. Lugten er ogsaa af liden nytte for 
barnet; det har ingen brug for den og lærer første senere at bruge den, 
naar det lærer at snuse. Hos dyrene derimod spiller lugten en stor 
rolle for de nyfødtes ernæring, da det er ved hjælp af lugten, de smaa 
finder frem til moderens melkekjertler for at patte. Berøver man saa- 
ledes kaninunger lugten, saa dør de af forhungring, fordi de ikke kan 
finde frem til melkekjertlen. Berøver man dem synet, har dette ingen 
skadelige følger for deres ernæring. Ogsaa med hensyn til lugten finder 
vi hos dyrene det samme som med de andre sanser, at visse forestil¬ 
linger og følelser, der staar i forbindelse med den, nedarves paa af- 
kommet. En to eller tre dage gammel katunge hvæser og skyder ryg, 
naar man lader den lugte paa den haand, med hvilken man har klap¬ 
pet en hund, uden at den har seet eller lugtet en hund tidligere. Un¬ 
ger af jagthunde kan man se tage stand, naar de lugter et dyr, uden 
at de har lært det, eller at gaa i våndet for at apportere, ogsaa uden 
forudgaaende undervisning. Det eneste tilsvarende eksempel hos men¬ 
nesket, vi kjender til, er uviljen mod padder og slanger, og det tør 
for dettes vedkommende ogsaa være tvilsomt, om ikke oplærelsen gjør 
ligemeget som den medfødte modvilje, ialfald kan oplærelse og øvelse 
