9i 
farver i spektret, og den tiedje til at ophæve den saakaldte sfæriske 
aberration for midten af feltet; men om »Frauenhofers fjerde betingelse« 
har man blot kunnet opstille formodninger, rigtignok støttet ved en nøi- 
agtig undersøgelse af et af ham udført glas, som Bess el i sin tid an- 
skaffede (heliometret i Konigsberg). — Hvad endelig den praktiske ud- 
førelse af slibningen angaar, saa indførte Fraunhofer ogsaa her forskjellige 
forbedringer for at møde de mange optrædende vanskeligheder; saaledes 
opfandt han en slibemaskine, en polermaskine, en særegen methode til 
at undersøge krumningen m. m. 
Fraunhofer udførte en mængde optiske instrumenter, i særdeleshed 
astronomiske kikkerter, hvoraf dog nogle først blev færdige efter hans 
død. En af de største kom til Dorpat, hvor den især blev bekjendt ved 
den ældre Struves arbeider dermed. Det var forresten ikke alene til in- 
strumenternes optiske dele, at Fraunhofer indskrænkede sin virksomhed; 
ogsaa i den mekaniske udrustning, hvor vanskelighederne for en del 
voksede med de tiltagende dimensioner, indførte han forskjellige for¬ 
bedringer. 
Ved siden af disse arbeider, hvor theori og praksis gik haand i 
haand, fandt Frauenhofer ogsaa tid til forskjellige arbeider af ren theo- 
retisk art, hvoraf her særlig skal fremhæves hans undersøgelser vedrø¬ 
rende lysets bøining. Herunder anvendte han for første gang de saa¬ 
kaldte gittere, idet han ved en til dette brug konstrueret delemaskine fik 
indridset en mængde fine parallele linjer paa en glasplade, ligetil et an- 
tal af 8000 paa tommen eller over 300 paa millimeteren. 
Fraunhofer døde i Miinchen den 7de juni 1826 af en brystsygdom, 
kun 39 aar gammel. Han blev begravet ved siden af Reichenbach, som 
var død et par uger i forveien. Hans gravsten bærer et billede af 
kikkerten i Dorpat og derunder indskriften: Approximavit sider a. 
Fraunhofers virksomhed medførte blandt andet, at engelskmændenes 
supremati paa den praktiske optiks omraade gik over til tyskerne. I de 
senere aar er det igjen gaaet tilbage, idet de største af nutidens kik¬ 
kerter er udførte i Amerika (Alvan Clark i Boston) ved hjælp af de af 
Feil i Paris fremstillede glasmasser. I den sidste tid er der dog atter 
under ledelse af professor Abbé i Jena udført en række forsøg med 
glassmeltning, som synes at love meget. H. G. 
Sneloppør. Fra hr. Birger Pedersen, Ødegaardens verk pr. 
Bamble, modtog red. i begyndelsen af februar endel smaa, sortagtige in¬ 
sekter, om hvis optræden hr. Pedersen skriver: 
»Idet jeg kom gaaende paa ski i skoven tæt ved Ødegaarden, iagt- 
tog jeg, at skaren var bedækket med, hvad jeg først antog at være et 
tyndt lag sot, men som ved nærmere eftersyn viste sig at være smaa 
insekter, som var levende og hoppede som lopper. Skaren var bedæk¬ 
ket med insekterne paa flere hundrede kvadratmeter. Skoven bestod af 
grantræer. Temp. var -- i° C. og himmelen halvklar. Da det snart 
efter begyndte at sne, kunde jeg ikke iagttage insekterne længe.« 
Om disse insekter har hr. W. M. Schøyen velvillig sendt os føl¬ 
gende oplysninger: 
»De indsendte »loppelignende insekter« er en art Poduride eller 
»springhale«, en familie af smaa vingeløse insekter af afdelingen 
thysanura, hvoraf vi har en hel del arter her i Skandinavien. I Tull- 
