1 26 
de hollandske fæstninger, og velkjendt i mathematikens historie) ogsaa 
paa sin side forlangt et patent, grundet paa forret til opfindelsen. 
Han efterviste ved vidner, bl. a. Moritz af Nassau, at han allerede for 
2 aar siden var kommen til sine første resultater, og da spørgsmaalet 
stod saaledes, bestemte generalstaterne, som den 13de februar 1609 
atter tog sagen fore, at opfindelsen ikke mere var nogen personlig 
eiendom, men tilhørte offentligheden, hvorfor de afslog at patentere 
den. Fra nu af solgtes i Tyskland og Frankrig smaa kikkerter fra for¬ 
skjellige hollandske optikere som kuriositeter; vaaren samme aar saa 
man dem hos en guldsmed i Bruxelles. 
Det var efter en beskrivelse af et af disse apparater, at Galilei i 
Mai 1609 paany opfandt anordningen af forstørrelsesbriller. Hans før¬ 
ste instrument forstørrede kun 3 gange (linéær forst.). Ogsaa alle kik¬ 
kerter var dengang meget smaa, og de første, som benyttede dem til 
videnskabelige iagttagelser, lavede sig dem selv. 
De to instrumenter mikroskopet og kikkerten udspringer altsaa fra den 
samme spire og fremkommer paa samme tid, begge som kombinationer 
af en konveks linse med en konkav, i begyndelsen af det 17de aar- 
hundrede, da saa mange undere ved deres hjælp skulde afsløres. 
Den første forbedring, som de to instrumenter undergik, var ogsaa 
ens for begge og bestod i, at det konkave okular erstattedes af et kon¬ 
veks. For kikkertens vedkommende, efter Keplers raad, afScheiner i 
1613; for mikroskopet af Francesco Fontana. Begge apparater nød, 
saa at sige sammen, godt af Huygens opfindelse at anvende 3 linser, 
og begge forbedredes samtidig yderligere ved at gjøres akromatiske. 
Der er endnu et berøringspunkt mellem de to instrumenter. Navnene 
paa dem var i begyndelsen ubestemte og blandedes sammen, indtil 
Academia dei Lincei i Rom fandt det nødvendigt at skaffe dem for¬ 
skjellige benævnelser. En græker Remiscianus fandt paa de to navne 
mikroskop og teleskop, og saaledes blev de to instrumenter, der var 
fødte sammen, ogsaa samtidig holdte over daaben, efter at de siden 
sin indtrædelse i verden havde været fælles om alt. 
1 ) Linser virker ikke alene brydende paa lyset, men spreder det ogsaa, idet 
de paa grand af den paa midten og ved randen ulige tykkelse virker som pris¬ 
mer, der spalter det hvide lys i dets forskjellige farvede bestanddele. Gjenstan¬ 
dene har derfor, naar de sees gjennem enkle linser, farvede rande, der virker høist 
forstyrrende, men som for størstedelen kan skaffes bort ved at den enkelte linse 
erstattes af to sammenkittede, der er gjorte af glas med forskjellig brydningsevne, 
men slebne saaledes, at den ene vel forringer, men ikke ophæver den andens for¬ 
størrende eller formindskende virkning. Saaledes sammensatte lindser kaldes akro¬ 
matiske. Red. anm. 
