Graver man paa et saadant sted, finder man først et omtr. 2 / 3 m. tykt 
muldjordlag, derunder ligger et i m. tykt lag med hvid lerholdig sand, 
tilsidst støder man paa et mere rødligt lerholdigt sandlag, hvori der er 
fuldt af stene, muslingeskaller etc. Her er det, man fm der myrernes 
rede. Den udgravede sand sammenælter myrerne ved hjælp af spyttet 
til smaa kugler, der bringes ud. Paa denne maade forøges stadig 
muldlaget samtidig med, at den hvide sand aftager, og stenene synker 
dybere og dybere. Vind og regn sørger for, at den opkastede sand 
blir jevnt fordelt over gi unden. Da jordbunden er be vokset, kommer 
sanden naturligvis til at bedække planterester og gaar saaledes lidt efter 
lidt over til madjord.« (Zool. Garten). Ogsaa andre steder i Australien 
gjorde Haacke lignende iagttagelser, der er blevne bekræftede ved 
lignende tilfælde andetstedsfra, specielt fra Sydamerika. Denne humus- 
dannelse ved hjælp af myrerne, gaar imidlertid saa langsomt for sig, at 
der ifølge Haacke medgaar et tidsrum af ca. ioooo aar til dannelse af 
et humuslag, der er '/? m. tykt. Darwin antog, at kun regnorme og 
koraller havde betydning ved jordens dannelse, de maa imidlertid, som 
man nu ser, dele æren med myrerne, og det blir vel ikke staaende 
hermed. 
Hvalernes kraft. En anatom i Edinburgh, sir W i 11 i a m T u r n e r, 
som særlig har beskjæftiget sig med hvalernes naturhistorie, offentlig¬ 
gjorde ganske nylig interessante undersøgelser over de umaadelige dyrs 
bevægelse i søen. For at komme til bedre resultater, slog Turner sig 
sammen med en berømt skibsbygger i Glasgow, John Henderson, og 
disse to har da fundet ud, at en hval, der er 80 fod lang, veier 74 
tons og har en hale, som er 20 fod (?) hoi, bevæger sig med en hastig- 
hed af 12 knob eller mere end 22 kilometer i timen. Den kraft, som 
skal til for at præstere denne hurtighed, er beregnet til 145 hestekræfter. 
Hvilket umaadeligt forbrug af sild skal der ikke til for at producere 
denne kraft, siger vor kollega La Nature. 
I et statistisk verk af E. Lev ass eur (Paris) paavises det, at 
udsigten til at leve længe, regnet fra hvilkensomhelst alder, er meget 
større nu end før 1789, ialfald i Frankrige. I sidstnævnte aar blev af 
2000 børn under et aar de 1186 ilive. For tiden blir 1460 ilive. Af 
2000 mennesker opnaaede i 1789 738 en alder af 40 aar, dette tal er 
nu mo. I 1789 levede af 2000 mennesker 144 til de blev over 75 
aar gamle, nu opnaar 360 denne hoie alder. La Nature. 
Cofferdam er det tekniske navn paa cellulose, som man erholder 
ved at raspe det trevlede hylster om kokosnødder. I Toulon har man 
gjort forsøg med det for at beskytte krigsskibe, idet man mellem pantser- 
pladerne har fyldt cofferdam, der ikke veier mere end 120 kgr. pr. 
kubikmeter. En kugle blev skudt gjennem den saaledes byggede skibs- 
væg og cofferdamen lukkede straks aabningen ved at svulme op og 
lukkede den saa fast, at en kraftig mand ikke kunde stikke sin arm 
gjennem hullet. Revue scientifwue 
