189 
Forhandlinger. 
Den naturhistoriske forening i Kristiania. Møde den 7de marts 1887. 
Prof. I. H. L. Vogt gav en oversigt af kobberkonjunkturerne og deres indflydelse 
paa kobberets metallurgi i dette aarhundrede. Efter de større krige, specielt efter 
Napoleonskrigene, Krimkrigen og krigen mellem Tyskland og Frankrige, viste der 
sig en stigning af kobberprisen. Nu er priserne overordentlig lave. Dette skriver 
sig fra en overproduktion væsentlig i gruberne ved Lake Superior, hvor det største 
kobberførende felt findes. De sidste aars store produktion har ikke alene bevirket, 
at de andre hovedkilder for kobberets udvinding, navnlig Chile, ikke længer kunde 
fuldt ud optage konkurrensen, men har ogsaa virket tilbage paa udvindingen af 
kobberet endog i de førstnævnte gruber, idet den ogsaa der i det allersidste aar 
er betydelig aftaget. De lave priser har fremkaldt adskillige forbedringer i kobbe¬ 
rets udvinding. Man anvender saaledes nu bessemeringsmethoden, der tager liden 
tid og sparer meget brændmateriale, eller udvinding ad elektrolytisk vei, hvorved 
man faar et meget pent og rent kobber, som har noget høiere værdi end det al- 
mindelige. Forbruget af kobber er i den senere tid ikke lidet forøget, da det har 
saa stor anvendelse til elektriske ledninger og batterier. 
Møde den 25de april. Stipendiat O. S. Jensen holdt et længere fore¬ 
drag om rottens sædlegemer. Sædlegemernes hale bestaar af 4 efter hinanden 
følgende afsnit: knopstykket, forbindelsesstykket, hovedstykket og endestykket. 
Forbindelsesstykket og hovedstykket ser tverstribede ud, og dette skyldes en i tætte 
spiraler oprullet traad, der omgiver en central del: aksetraaden. Denne sidste 
fremviser et lumen og er saaledes egentlig rørformig; dens vægge dannes af 
gruppevis anordnede fine fibre, der kan isoleres f. eks. ved 1 pCt. eddikesyre, især 
naar man samtidig udsætter sædlegemerne for et tryk ved at banke paa dækglasset. 
Fortil ender aksetraaden i en sterkt lysbrydende knop, der for sig alene danner 
den forreste ende af halen og repræsenterer det nævnte knopstykke, der ogsaa 
findes hos andre pattedyrs sædlegemer, men hidtil har været ubekjendt. 
Hovedet er hos de færdige sædlegemer omgivet af et hylle (hovedkappen), 
der er forsynet med et eiendommeligt stavformigt legeme, hvortil intet tilsvarende 
endnu er iagttaget hos andre pattedyr, hl vad selve hovedet angaar, bestaar dette 
af et yderlag og et indhold, der forholder sig forskjellig ligeoverfor visse reagentier. 
Yderlaget bestaar atter af to partier, et forreste og et bagerste, det forreste farver 
sig meget sterkt i guldklorid, det bagre aldeles ikke. 
Den naturhistoriske forening i Kjøbenhavn. Fra iste januar til iste mai 
1887 er der i den naturhistoriske forening forhandlet følgende: 
Den 14de januar foreviste dr. phil. William Sørensen de hos adskil¬ 
lige fremmede arter af hjul edderkopper forekommende dverghanner; drøftede derefter 
benævnelserne »vanbi« (oftest skrevet »vandbi«) og »hesteigle« og disse udtryks be¬ 
tydning, samt oplyste sluttelig en hidtil uforstaaet form af »soldater« hos termiter. 
Den 11te februar gav prof. dr. Warming en oversigt over, hvad der 
hidtil var bleven oplyst om de saakaldte myreelskende planter. 
Den 25de februar foreviste dr. phil. H. I. Hansen en del eksotiske diptera 
og ledsagede forevisningen med oplysende bemerkninger. Dertil knyttedes et referat 
af Schøyens undersøgelser over kobremsen som hjemsøgende mennesket i Nordeuropa. 
Den lite marts gav prof. dr. Liitken et referat over Ussows under¬ 
søgelser over sterlet-eggets snylter samt over Kollikers, Davidoffs, Kellers og Langs 
undersøgelser over polystomi og deling hos kraspedote meduser. 
Den 22de april foreviste prof. dr. Japetus Steenstrup nogle eksempler 
paa pattedyrs (egernets) og fugles (spette, korsneb) behandling af fure- og gran- 
kongler, hvortil docent Rostrup knyttede nogle yderligere bemerkninger om 
samme emne. Prof. dr. Liitken forelagde en for den grønlandske Fauna ny 
rækkeform. Chr. Liitken. 
I den tidligere meddelelse findes følgende uheldige trykfeil, som bedes bemerkede: 
S. 31, 1 . 12 f. n. Stormii, 1 . S tro m i i. 
11 f. n. luscius, 1. lase u s. 
5 f. n. Levison, 1 . Levin sen. 
3 f. n. auremus, 1. eu enemis. 
S. 32, 1 . 4 f. o. Ingerslev, 1 . Jungersen. 
8 f. o. Sthereus, 1 . Stenus. 
