195 
ganske at dø bort og uden paa sin overjordiske del at forraade grunden 
til sygeligheden. Undersøger man derimod den underjordiske del 
vil man finde, at der paa rødderne og den nederste del af stokken 
er dannet sterke opsvulmninger og knuder af rent uregelmæssig torm. 
De finere rødder viser sig uregelmæssig opsvulmede og ligesom 
knudrede, som man ser ved x paa fig. i, eller de er — oftest paa 
næper og kaalrabi — forvandlede fra tynde jevntykke rødder til flere 
centimeter tykke uregelmæssig knudrede pølser, der hænger fast 
ved hovedroden ved en tyndere traad. Og ikke alene de finere rød¬ 
der er angrebne og vanskabte. Paa selve den tykke hovedrod af de an- 
grebne planter er der dannet uregelmæssige knuder med ujevn knudret 
Fig. i. »Knop« paa hovedkaal foraarsaget af PlasmodiopllOVCl Brassicae 
(ca. 2 / 3 af den naturlige størrelse). 
overflade i større eller mindre antal. Disse knuder er ofte indtil en 
knytnæve store, saa at kaalrødder af hovedkaal, som bærer dem, 
ser ud som vanskabte kaalrabirødder. Paa fig. i er afbildet en 
rod af hovedkaal med saadanne knuder i omtrent 2 / 3 af ben naturlige 
størrelse. Den afbildede rod er ikke noget særlig sterkt angrebet, 
men man ser, den er temmelig vanskabt alligevel og ser høist usund 
ud. De knudrede fortykkelser minder med sin ofte opsprukne over¬ 
flade om spedalske knuder hos mennesker. 
