200 
Da baade smedejern, (stangjern) og staal, som tidligere be¬ 
merket, indeholder mindre kulstof end rujern, kan de begge frem¬ 
stilles af dette ved at bortskafle endel kulstof, hvilket i praksis ud- 
føres ved at smelte rujernet og tilføre luft, hvorved en større eller 
mindre del af kulstoffet vil brænde bort. 
Den proces, hvorved rujern omdannes til smedejern eller staal, 
kaldes en ferskning. 
Fra reformationstiden indtil for ca. 50 aar siden anvendtes i 
de fleste lande mest den saakaldte herd- eller esse-ferskning. Det 
hertil anvendte apparat bestaar af en kasseformig fordybning, her¬ 
den, beklædt med jernplader, hvori rujernet udsættes for en kraftig 
luftstrøm fra en blæsebælg; til rujernets smeltning benyttes udelulc 
kende trækul. 
Naar herden er fyldt med trækulsgløder, anbringes paa disse 
de rujernsbarrer, der skal omdannes til smedejern eller staal; un¬ 
der tilførsel af luft fra blæseren vil da rujernet smelte, endel af dets 
kulstof bortbrænde og det kulstoffattigere jern samle sig paa bun- 
den af herden. Ved hjælp af jernstænger løftes dette produkt 
op og smeltes atter ned, udsat for vindstrømmen fra blæseren. 
Den samme proces gjentages endnu engang. 
Jernet blir herved mere og mere kulstoffattigt og tungt smelte- 
ligt; tilsidst deigagtigt, svampet og usmelteligt. 
Rujernet er nu omdannet til smedejern, medens man, hvis man 
havde standset paa et tidligere stadium, havde faaet staal. Hvad 
enten det erholdte produkt er smedejern eller staal, blir dets etter¬ 
behandling væsentlig den samme. Jern- eller staalklumpen, den 
saakaldte »luppe«, udtages nemlig af herden og befries herefter for 
den ved ferskningen dannede slagge, »ferskslaggen«, ved i glødende 
tilstand at bringes under maskinhamre eller mellem valtser, hvorved 
slaggen udpresses. 
Det ordinære jern (common iron) valtses herefter ud i de for¬ 
mer, hvori det kommer i handelen. 
Ønskes derimod bedre, navnlig mere ensartet jern, raffineres det, 
idet de ved valtsningen erholdte jernskinner brækkes over, sorteres, 
pakkes sammen, ophedes i ovne og valtses paany. Det saaledes 
erholdte produkt er englændernes »best iron«. Gjentages de nævnte 
arbeider, faaes »best best iron«. 
