202 
des paa engelsk »puddling«, og det er denne, der har givet hele 
denne ferskningsmethode sit navn. Ved denne bearbeidning tilsigtes 
navnlig at faa alt rujernet saavidt muligt udsat for luften, som strøm¬ 
mer til gjennem ildstedet, og saaledes faa kulstoffet bortbrændt. 
Efterhaanden blir rujernet vanskeligere at bearbeide, fordi massen 
blir seig og klæbrig; dette er tegn paa, at processen nærmer sig 
sin slutning. Naar tilsidst rujernet er omdannet til staal eller sme- 
dejern, samles dette sammen i klumper, »puddelboller«; disse udtages. 
og blir i glødende tilstand underkastet hamring under tunge hamre 
(damphamre), eller valtsning, for at befries for alle slaggedele, som 
herved presses ud, hvorefter jernet eller staalet atter glødes og 
valtses ud i stænger (skinner), som enten deretter sendes i hande¬ 
len eller, som anført under herdferskningen, først raffineres. 
Sammenlignet med herdfersket staal og smedejern, staar pud- 
delstaal og puddeljern tilbage i kvalitet, men kan til gjengjæld 
leveres billigere, da brændselet er billigere og brændselsforbruget 
mindre end ved herdferskning; endelig kræver puddlingen langt 
kortere tid end ferskning i herd. 
En ny epoke i jernindustrien oprandt, da englænderen Henry 
Bessemer i 1855 tog patent paa den efter ham opkaldte Bessemerpro- 
ces. Medens ved de ældre ferskemethoder luften kun virkede paa ru- 
jernets overflade, fik Bessemer den ide at blæse kraftige luftstrømme 
gjennem fuldstændig smeltet tyndtflydende rujern, for herved at op- 
naa at faa kulstoffet bortbrændt saa hurtig, at denne varmeudvik- 
ling kunde blive tilstrækkelig til at holde massen smeltet under 
hele processen. Det var derfor med rette, at Bessemer gjorde sin. 
opfindelse bekjendt under titlen: »Fabrikation af jern og staal udenr 
brændsel.« Brændsel benyttes nemlig slet ikke, hvis man direkte 
anvender det rujern, som flyder ud fra masovnen, og i andet fald 
kun til rujernets omsmeltning, men aldeles ikke til selve ferskningen.- 
Methodens praktiske gjennem fø reise var imidlertid forbundet med. 
mange vanskeligheder og dette var grunden til, at den i 1863., 
i kun var indført i 3 verker i England og nogle faa i Tyskland;:, 
i Sverige derimod var nævnte aar allerede 4 apparater i arbeide 
og 5 under bygning. I 1884 fandtes 334 apparater i Europa, 
og 34 i Amerika. 
