204 
Bessemermethodens store fortrin fremfor den ældre puddlings- 
methode turde efter denne korte beskrivelse være tilstrækkelig ty¬ 
delige. Der spares tid, brændsel, arbeidskraft, og det kan derfor 
ikke undre, at den, uagtet anlægget af et Bessemerverk er meget 
kostbart, mere og mere fortrænger puddlingen. Allerede i 1880 
udgjorde produktionen af Bessemermetal 3V2 million tons, nu mindst 
50 % mere, altsaa ca. 5 1 / 2 million tons aarlig. 
Bessemermethoden lider imidlertid af den væsentlige mangel, 
at det fosfor og svovel, som findes i rujernet, ikke faaes fjernet. 
Det er derfor nødvendigt at udsmelte det rujern, som skal omdannes 
til Bessemermetal, af særdeles rene ertser og da Bessemerprocessen 
havde vundet almindelig indgang, blev efterspørgselen efter saa- 
danne ertser derfor saa betydelig, at man ikke tog i betragtning, 
tidt at forskrive dem langveis fra, ja endog at sende dem over 
Atlanterhavet. 
Imidlertid er det for 9 aar siden lykkedes 2 englændere, Tho¬ 
mas og Gilchrist, at modificere Bessemermethoden saaledes, at 
den ogsaa kan anvendes paa fosforholdigt rujern. Ændringen be- 
staar deri, at konverteren indvendig beklædes med et stof, der har 
en saadan kemisk beskaffenhed, at det kan optage fosforet 1 form 
af fosforsyre; Thomas og Gilchrist anvender hertil istedetfor 
sandsten brændt kalksten (eller dolomit), ligesom man ogsaa under 
processen nedkaster brændt kalk i konverteren. 
Denne methode er den saakaldte Thomaseringog produktet kal- 
des Thomas me tal (Thomas-jern eller Thomas-staal). Pro¬ 
duktionen af Thomasmetal udgjør mindst 1 million tons aarlig. Ved 
denne er det lykkedes fuldt ud at løse et af de vanskeligste proble¬ 
mer i jernindustrien, nemlig af sterkt fosforholdige ertser at faa 
ligesaa godt smedejern og staal som af de aller reneste (fosforfrie). 
Da fosforet gaar over i slaggen som fosforsur kalk, og dette er et 
vigtigt gjødningsstof, vil slaggen kunne anvendes som raastof i gjød 
ningsfabrikkerne. 
Da staalets kulstofgehait ligger imellem støbejernets og smede- 
jernets, vil man ogsaa kunne fremstille staal ved at s am mens me 1te 
rujern og smedejern. Dette forhold har man længe været 
bekjendt med, men den praktiske udførelse er altid strandet paa, 
