210 
grund have udhulet et eller andet bassin — der er fra disse smaa 
udhulinger et uhyre sprang til de norske dale og fjorde. Naar man 
derfor ogsaa i disse kun har villet se udhulinger af isen, da har 
man sikkerlig tillagt isen altfor stor kraft. Lad os se lidt paa isens 
udhulende kraft. 
Paa den glatte fjeldflade vil isen glide uden at bevirke synder¬ 
lig afslidning, om fjeldfladen selv indtager de høieste partier paa 
isens vei, idet det her alene er isen, som kan virke slidende. 
Skulde man antage en dal dannet ved isens udhulende kraft, da 
maa man tænke sig, at der fra først af, der hvor dalen nu findes, 
forefandtes en spalte, i hvilken isen kunde faa arbeide, og heller 
ikke da er det egentlig isen, som virker udhulende, den er kun 
indeslutter og bærer af det, som slider og huler — blokkene nemlig. 
Det er de i isen indesluttede sten, som af denne trykkes mod un¬ 
derlaget, over hvilket isen glider, og som slider paa dette. Nu er 
det indlysende, at det ikke alene er underlaget, men ogsaa blok¬ 
kene, som slides. 
Disse blokke er nedrasede fra de omliggende høider, og be- 
staar for en stor del af bergarter af samme haardhed som under¬ 
laget. Rigtignok kan det tænkes, at der paa holderne, fra hvilke 
blokkene skriver sig, er haardere bergarter end i dalbunden, og 
omvendt; men som gjennemgaaende regel kan man vel sige, at en 
kubikmeter nedraset og i isen indesluttet sten vil være opslidt, naar 
den har slidt en kubikmeter bort af det underliggende fjeld, idet 
den skurede fjeldflade og den skurende sten slides i samme grad. 
Tænker vi os nu en fjord som Sognefjorden med sine hoie fjeld 
foroven og sit store dyb, indtil 4000', forneden, vil det være klart, 
at der til udhuling af denne ren de maa være forbrugt en uhyre 
masse blokke, selv om man maa antage, at dalen har faaet en del 
af sin vidde ved udrasningen af blokke, og at disse samme blokke, 
foruden ved sin udrasning at have øget dalens bredde, ved sin 
gnidning har øget dens dyb. Det blir nødvendigt at tænke sig en 
hel del blokke faldne ned fra høider, som nu ikke findes, men som 
en gang ragede op over bræen og skaffede den sten at skure med. 
Hvad der end mere leder os til dette er, at naar vi har sagt, 
at man ikke kan antage, at en kubikmeter nedraset sten formaar 
at opslide mere end en kubikmeter, da kommer ikke denne op- 
slidende virksomhed den underliggende fjeldgrund tilgode i sin hel- 
