232 
ogsaa udført en del operationer under hypnose; man mente, at dette 
maatte være heldigere end anvendelse af kloroform. Det viste sig 
dog snart, at man stundom fik eksessiv folsomhed istedetfor uføl- 
somhed, og at man var nødt til ofte at hypnotisere vedkommende 
flere dage itræk, og man vendte derfor snart igjen tilbage til kloro¬ 
formen, hvis virkninger var sikre og øieblikkelige. 
Imidlertid var herved spørgsmaalet om den af det medicinske 
akademi forkjætrede dyriske magnetisme igjen kommet paa dagsor¬ 
denen og paa en maade, der gjorde, at man kunde beskjæftige sig 
med den uden at ansees som charlatan. Følgen heraf var ogsaa 
den, at fra nu af beskjæftigede en hel del læger sig med at hyp¬ 
notisere og offentliggjorde sine resultater. Sagen fik dog ingen frem¬ 
gang før i slutningen af 70-aarene, da prof. Charcot og hans elever 
ved sine forsøg paa Sygehuset Salpetriére bragte hypnosen saa 
at sige i system og bragte methode ind i forsøgene, noget der tid¬ 
ligere havde manglet. 
Ogsaa i Tyskland begyndte man at beskjæftige sig med denne 
sag og man eksperimenterede for en stor del med dyr. Allerede 
i 1646 havde pater Athanasius Kircher fortalt, at man kunde 
gjøre en hane ubevægelig ved at lægge den ned paa gulvet og 
trække en kridtstreg paa dette; og dette kunststykke blev paa 
mange steder en folkeforlystelse. Czermak eksperimenterede vi¬ 
dere hermed i 1872; hanen hypnotiserede han uden kridtstreg, alene 
ved at holde den en stund ubevægelig; og han udstrakte sine for¬ 
søg til andre dyr som spurve, duer, kaniner, salamandere, krebse. 
Preyer antager, at det i de fleste tilfælde er frygten, der forvolder 
dyrenes ubevægelighed. Som man ved blir man stiv af skræk. Kniber 
man en padde heftigt i et af benene, blir den ude af stand til at 
bevæge sig i flere minuter. For at hypnotisere dyrene maa man 
betjene sig af milde, men langvarige incitationer; kniber man saale- 
des lindt, men længe, næseborene paa et marsvin, saa blir det hyp¬ 
notisk. Man kan lægge det i de besynderligste stillinger uden at 
det gjør ringeste forsøg paa at forandre stilling. Holder man en 
livlig padde mellem fingrene, tommelfingeren under maven og de 
fire andre fingre paa ryggen uden at knibe den, saa blir den i løbet 
af to eller tre minuter fuldstændig ubevægelig; man kan behandle 
den, som man vil, uden at den gjør forsøg paa at flygte. Man 
opnaar det samme ved at gnide den paa ryggen. Nogen videre- 
gaaende indsigt i hypnotismens væsen faar man ikke ved disse dyre- 
