252 
Denne caoutchouc blev bekjendt som en elastisk gummi og fik navnet 
viskelær paa grund af dets anvendelse til udviskning af blyantstreger. Til 
dette brug indførtes det til England ved slutningen af forrige aarhun- 
drede og blev solgt til høi pris, især til kunstnere. I aaret 1530 lærte 
de spanske erobrere i Mexiko at anvende det til sko og til tætning af 
klæder, der blev overtrukket med gummien. 
Dette var udentvil oprindelsen til fabrikationen af vandtætte klæder; 
men først efter 1820 blev brugen udstrakt til andet end udviskning af 
blyant, uagtet eksporten allerede var steget betydeligt. Det blev dog 
allerede før benyttet til forfærdigelse af bøielige rør til lægers og kemisk 
brug; men den anvendte fabrikationsmaade faldt for kostbar, indtil man 
udfandt maaden at støbe den i former til de forskjelligste anvendelser. 
Dets merkelige elasticitet og bøielighed saavelsom dets uopløselighed 
i vand og uigjennemtrængelighed for gaser og vædsker har gjort det 
skikket til det mest udstrakte brug, mere end noget andet stof. 
Den største del anvendes i vulkaniseret tilstand, en proces, der 
blev indført for ca. 40 aar siden, samtidig af Charles Goodyear i 
Amerika og Thomas Hancock i England, der opdagede de store 
forandringer, som caoutchouc undergaar under ophedning ved tilblanding 
af svovl. Som bekjendt er gummifabrikationen en af de betydeligste 
industrier i Amerika, ligesom der i England findes mange store fabriker 
for samme, og i Frankrig alene gaar det aarlige forbrug op til ca. 
200000 til en værdi af 12 millioner dollars. Endskjønt caoutchouc 
findes i mange lande, saa er saadanne skove hverken talrige eller ud¬ 
strakte, og efter den nuværende hensynsløse maade, hvorpaa indhøstnin- 
gen foregaar i Centralamerika, er den tid ikke fjern, da produktet al¬ 
deles vil forsvinde i denne del af af verden. 
(Tire and Water efter Teknisk Ugeblad.) 
Konservering af smør ved kemikalier er bleven forsøgt af hn 
Pierre Grosfils i Verviers (Frankrige). 
Hans methode, der er bleven forsøgt i det store og har givet me¬ 
get tilfredsstillende resultater, gaar ud paa at impregnere smørret med 
en tynd opløsning, indeholdende salicylsyre og smørsyre. Den sammen- 
sætning af vædsker, som har givet de bedste resultater, er en to-procentig 
opløsning af smørsyre, tilsat med V5000 salicylsyre. Med denne opløs¬ 
ning vaskes smørret, og derved blir det saa holdbart, at det har kunnet 
opbevares over 6 maaneder uden at undergaa nogen forandring, selv i 
sydlige landes varme klfrnater. 
Smørret absorberer ved vaskningen omtrent V20 s ^ n vegt-vædske 
(100 kilo smør 6 kilo af opløsningen), og kommer derved til at inde- 
holde paa 100000 vegtsdele smør 1 vegtsdel salicylsyre. I saa smaa 
mængder er udentvil salicylsyren rent uskadelig, saa methoden uden fare 
for sundheden kan finde anvendelse. Derimod faar smørret ved tilsæt- 
ningen af smørsyren en svag syrlig smag, som, om end ikke ubehagelig, 
dog er uvant. For at skaffe denne smag bort, bør det konserverede 
smør før anvendelsen udvaskes enten i rent vand eller i skummet melk 
tilsat med en ubetydelighed dobbelt kulsurt natron. 
En saadan vaskning fjerner foruden smørsyren ogsaa salicylsyren 
saagodtsom fuldstændig, og sikrer endyderligere mod mulige skadelige 
følger af dette stofs anvendelse. 
Hvad konserveringens kostende angaar, saa er den høist ubetydelig 
