266 
forsøge at anvende den til det gode, og det synes ogsaa, som om 
man ved den kan opnaa betydelig indflydelse paa folks tilbøieligheder 
og lyster. Be au nis fortæller saaledes om et ungt menneske, der var 
vel sterkt hengiven til nydelsen af øl og tobak, at man hypnotiserede 
ham og hver gang under hypnosen paabød ham ikke at smage øl 
eller tobak, og det med det resultat, at han blev fuldstændig af- 
holdende. Paa samme maade har det ogsaa lyktes at gjøre 
vrangvillige mennesker godlynte; og der kan neppe være tvil om, 
at man delvis ialfald vil kunne være istand til at omstøbe et men¬ 
neskes karakter ved hjælp af hypnosen. Dog vil saadant ikke kunne 
ske ved en enkelt gangs hypnotiseren, men alene ved en konsekvent 
gjennemført længere tids hypnotiseren og paavirkning under denne. 
Det blir det samme, som naar man uden hypnose soger at paavirke 
ens tankesæt: man opnaar yderst sjelden noget ved en gangs paa- 
virken, men driver man paa, kan man tilslut opnaa betydelige 
resultater, ikke alene med en enkelt, men ogsaa med et helt folk. 
Det ligger meget nær at anvende denne magt ved opdragelsen, og 
den har til alle tider paa en vis maade været anvendt, idet man 
ved stadige opmuntringer i betydelig grad kan forhøie en elevs tillid 
til sine egne evner og derved bringe ham til flid og arbeidsomhed. 
Og der kan neppe være tvil om, at man ved hjælp af hypnosen 
vil kunne naa dette maal hurtigere og fuldkomnere. Dog maa man 
heller ikke her tro, at man opnaar noget varigt ved en enkelt hyp- 
notisering, hvad følgende eksempel viser. En uskikkelig og doven 
gut blev hypnotiseret af dr. Liébeault og fik befaling at være 
flittig og skikkelig paa skolen. Det hjalp for nogle maaneder, men 
saa faldt gutten tilbage i sine gamle vaner. Da man nu vilde hyp¬ 
notisere ham igjen, vidste gutten, hvad det havde paa sig, og mod- 
satte sig saa bestemt at det ikke lykkedes. 
Som tidligere anført kan man give den hypnotiserte saa at sige 
negative hallucinationer, idet man kan sige til ham, at han ikke vil 
se, høre eller føle en bestemt person eller ting. Dette sker utvil¬ 
somt ogsaa ved en indvirkning paa opfatningsorganerne i hjernen, 
thi det kan ved passende forsøg paavises, at vedkommende i virke- 
ligheden ser den for ham usynlige person eller ting, skjønt han ind- 
bilder sig at se tvertigjennem. Gjemmer man sig saaledes bag en 
»usynlig« person, saa paastaar vedkommende at se en, men han ser 
dog ikke de bevægelser, man udfører paa sin skjulte plads. De 
