2 6 ; 
ovenfor omtalte forsøg med komplementærfarver kan man ogsaa 
gjentage hos saadanne blinde. Indskyder man saaledes en, at han 
ikke kan se den røde farve og saa viser ham et stykke papir, i 
hvis midte -der er tegnet en rød kvadrat, saa ser han papiret hvidt, 
men lader man ham stirre en stund derpaa og dernæst holder et 
stykke rent hvidt papir for ham, saa ser han paa dette en grøn 
kvadrat. 
Ellers er benævnelsen »negativ hallucination« paa disse lammelser 
af visse sanseindtryk ikke heldig, ligesom man ikke kan anvende 
den paa de muskellammelser, som man ogsaa kan fremkalde ved 
indskydelse. Man kan saaledes sige til en hypnotiseret, at han ikke 
vil kunne bevæge sin høire arm, og naar han da er vækket af 
hypnosen, vil han ikke alene ikke kunne bevæge sin arm, men sam¬ 
men med ubevægeligheden vil der indfinde sig følesløshed, saa han 
ingen fornemmelse har af, i hvilken stilling hans arm befinder sig. 
Vi ved alle, at det er os en let sag med lukkede øine at gribe den 
høire haand med den venstre, fordi vi gjennem følelsen af lemmets 
stilling altid ved hvor den høire haand befinder sig. Men den, der 
i hypnosen er blevet lammet paa sin høire arm, kan i blinde ikke 
finde den høire haand med sin venstre, fordi han samtidig med 
bevægelsesevnen ogsaa har fabt følelsen af armens stilling. Han kan 
kun finde haanden ved at føre den venstre haand fra skulderen ned¬ 
over langs armen. 
En merkelig komplikation med denne lammelse af den høire 
arm ifølge indskydelse er den, der nogle gange har været iagttaget, 
nemlig at vedkommende da ogsaa er blevet afasisk o: ikke har 
kunnet tale. Nu er det saa, at naar nogen som følge af hjerneslag 
mister evnen til at tale, da er ogsaa bestandig den høire side af 
legemet lammet og derved altsaa ogsaa den høire arm. Naar nu 
afasi indtræder sammen med hypnotisk lammelse af høire arm, saa er 
dette et nyt vidnesbyrd om, at bevægecentrerne i hjernen for den 
høire arm og for tungen maa ligge lige ved siden af hinanden. 
Foruden en lammelse af den hele arm, kan man fremkalde 
lammelse af en enkelt gruppe af muskler, der almindelig eller 
under visse omstændigheder samtidig trækker sig sammen. Man 
kan saaledes sige til vedkommende, at han ikke kan skrive, at han 
ikke kan skrive et bestemt bogstav eller et bestemt ord. Siger 
man f. eks. at han ikke kan skrive ordet »nei«, saa kan han meget 
