276 
lig i 1877 f° r Mars’s sydlige snezone, idet planetens pol da i november 
maaned viste sig aldeles blottet for sne. 
Men er der sne paa Mars, maa der være en atmosfære, og man 
har ogsaa mere direkte paavist tilstedeværelsen af en med vanddamp 
fyldt luftkreds paa Mars. 
Man har ogsaa paavist skydannelser og har troet at kunne paapege 
virkninger af vinde. 
Under den sidste opposition af Mars, 6te marts 1886, og det er 
kun oppositionerne, som egner sig til nøiagtigere studium af planeten, 
lykkedes det at faa en lang række iagttagelser. 
Den engelske astronom Green saa, at der ved planetens rand 
stadig dannedes lyse pletter, som stedse forblev ved randen uden nogen- 
sinde at optræde paa midten. Omvendt iagttoges visse orangefarvede 
steder stedse nær planetskivens midte, mens de aldrig viste sig ved 
randen. Kanhænde at de, idet de nærmede sig randen, skiftede farve 
og gik over til at være hvide. Green fremsætter som et spørgsmaal, 
om det ikke skulde være tilladeligt at tyde disse pletter som skylignende 
fortætning, som dannede sig paa den side af planeten, hvor der for den 
er nat, men som opløstes igjen, efterhvert som denne side fik dag, idet 
solen steg. Andre har villet forklare pletternes farveskiftning kun som 
et optisk fænomen. I alle tilfælde danner de et nyt bevis for tilstede¬ 
værelsen af en Marsatmosfære. 
Er der nu sne og skydannelser, ligger det nær at antage tilværelsen 
af hav eller ialfald større og mindre søer paa Mars, og som saadanne 
har man ogsaa tænkt sig de mørke pletter, som man iagttager paa 
planetens overflade. 
Der findes en hel del saadanne mørke partier, altsaa have, paa 
Mars, og disse er forbundne med mørke striber, som da ikke kan være 
andet end kanaler. 
Man havde allerede før havt karter over Marsoverfladen; men disse 
var meget afvigende fra hinanden hos de forskjellige karttegnere, væsent- 
lig af den grund, at de alle var tegnede efter øiemaal. Schiaparelli 
lagde grunden til et nøiagtigere kart, idet han ved nøiagtige maalinger 
bestemte en hel del punkter paa .overfladen, og disse blev da benyttede 
som hovedpunkter for kartet. Schiaparelli har ogsaa givet de mere 
fremtrædende dele, hvad enten de nu er land eller hav, bestemte navne. 
Efter at man saaledes har faaet karter, som er opkonstruerede efter 
nøiagtige maalinger, kan man følge forandringer i Mars’s overflade, om 
saadanne skulde indtræde. Havenes dybde er forskjellig, og der findes 
udstrakte partier af overfladen, som er dækkede kun af et tyndt vand- 
lag. Disse forskjellige forhold viser sig i farven paa den maade, at fast 
land er lyst, grundt hav mørkere og dybt hav mørkest farvet. 
