3°6 
herredømme, og de enkelte legemsdele kan da i al ro arbeide paa sin 
fornyelse ved hjælp af de stoffer, som tilføres dem gjennem blodet. 
Paa denne maade kan vi forstaa, hvorledes det gaar til, at man om 
morgenen vaagner, ikke alene utræt, men i besiddelse af midler til 
fornyet virksomhed, og at søvnen — selv om den er kunstig frem¬ 
bragt — er velgjørende. 
Den samlede mængde leucomainer, legemet indeholder, variér.er 
uden tvil bestandig, tiltager eller aftager, alt eftersom de produkter, der 
frembringer dem, eller de, der skaffer dem bort, er fremherskende. 
Man forstaar derfor, at hvis et arbeide, samtidig med at det paaskynder 
dannelsen af dekompositionsstoffer ogsaa paaskynder tilintetgjørelsen af dem 
og det sidste i høiere grad end det første, saa vil fortsættelse af arbei¬ 
det kunne medføre formindskelse af træthedsfølelsen. Maaske er dette 
grunden til den gavnlige virkning legemsøvelser i fri luft udøver. 
I visse tilfælde kan ogsaa træthedsfølelsens aftagen være kun til- 
syneladende. Efterhvert som vi blir trættere og trættere kan ogsaa de 
hjernedele, der betinger følelsen af træthed, udmattes, og hvis den sidste 
proces af en eller anden grund paaskyndes usædvanlig meget, er det 
forstaaeligt, at netop overdrevent arbeide kan medføre formindskelse af 
trætheden. Omvendt kan det ogsaa forstaaes, at træthedsfølelsen kan 
tiltage, naar vi ophører at arbeide, saa det kommer til at se ud, som 
om hvilen, saa langt fra at fjerne trætheden, tvertimod gjør den endnu 
føleligere. 
Tilslut skal vi med faa ord omtale nogle yderligere kjendsgjerninger, 
som den her udviklede forgiftningstheori giver os forklaring paa. 
Enhver overdreven virksomhed, legemet præsterer, maa efter vor 
theori fremkalde træthed og gjøre trangen til søvn sterkere. Dette er 
jo ogsaa i virkeligheden tilfælde i barnealderen og under kvindens 
svangerskab. Maaske ligger ogsaa den samme aarsag til giund for 
trangen til hvile efter maaltiderne, til den træthed, som hos mange led¬ 
sager fordøielsesorganernes kraftigste arbeide. 
Ogsaa sterke sindsbevægelser maa frembringe dekompositionspro- 
dukter ganske i lighed med muskel- eller hjernearbeide, og i virkelig¬ 
heden kan ogsaa en sterk smerte eller en stor glæde udmatte legemet 
ligemeget som et anstrengende arbeide. Labor betyder baade arbeide og 
ærgrelse. Man kunde næsten være fristet til at spørge, om ikke taarerne 
bortskaffer en vis mængde af de skadelige træthedsstoffer, som frygt, 
smerte eller sindsbevægelser har frembragt og om ikke endog den 
hypnotiske tilstand skulde kunne forklares efter det samme princip, 
saafremt det holder stik, hvad Reyer paastaar, at hypnosen er virk¬ 
ningen af en slags skræk. 
