320 
ikke, hvem det publikum skal bestaa af. Bogens stil er den naiveste, 
barnligste fortælleform med jeg og du paa hver linie, med svært mange 
omsvøb og gruelig mange »feer«, »bolde riddere«, »kammerater« og 
»elskov«. Stilen er altsaa beregnet paa rene smaabarn og vil utvilsomt 
virke vammelt først og fremst paa voksne (hvem bogen i subskriptions- 
indbydelsen ogsaa anbefales til), men sikkert ogsaa paa en stor del af 
den saakaldte »modnere ungdom«, som vi er ræd for gjennemgaaende 
er for smittet af nøgterfyed og realisme til at goutere »feen kohæsion« 
eller »feen gr avitat i on| (tyngdekraft)« og lignende omsvøb, der jo tilmed 
aldeles ikke virker forklarende. Og indsvøbt i denne smaabarnstil ser¬ 
veres saa allerede paa side 12 den rene chemi, og'tales der om »atomer 
af ilt (surstof)« og »atomer af fyrstikker« (sic.)] stoffer og begreber, som 
ligger paa et ganske andet niveau end stilen. 
Havde smaabarnstilen været anvendt til virkelig at klargjøre for 
fantasien de chemiske og andre begreber, som søges indprentede, saa 
skulde vi ikke sagt noget om den; det er imidlertid ikke tilfældet.. 
Den indsxvøber kun de vanskelige begreber, der søges bibragte læseren, 
gjør at de lettere sluges, men ikke at de lettere fordøies. 
Vi tror altsaa ikke bogen er saa udmerket, som dens mange oplag 
tyder paa, men skulde vi tage feil og bogen alligevel vinde indgang,. 
saa skal det kun glæde os, idet dens indhold er en naturhistorisk lære¬ 
bog og dens hensigt derfor meget prisværdig. 
Tegningerne er høist elendige, hvad der er en stor feil, kanske 
særlig i en bog for ungdommen. 
Brevveksling. 
Hr. redaktør! 
Under den sterke varme og tørke, der herskede her i omegnen i juni og 
begyndelsen af juli, visnede alle bladene paa et lidet kastanjetræ (ca. 2 m. høit.) 
og faldt af; senere, da vi fik regn, voksede løvet igjen ud, men bladene fik dog 
ikke sin forrige størrelse, var langt smalere og lysere end før. Er der noget mer- 
keligt i det? 
Kristiania, September. En abonnent. 
Nei. — Bladene, der fremkommer om vaaren, dannes væsentlig paa bekostning 
af de fra forrige aar i stammen opbevarede næringsstoffer. I løbet af sommeren 
dannes der af bladene nye mængder næringsstoffer, som atter afleires i stammen. 
Hvis nu de først fremkomne blade tabes om sommeren, f. eks. paa grund af tørke, 
saa er det ikke sjeldent, at der fremkommer en ny løvbedækning enten paa be¬ 
kostning af de uopbrugte rester af overvintrede næringsstoffer, eller paa bekostning 
af de egentlig til næste aars brug bestemte. Det første er det sædvanligste tilfælde, 
det andet indtræder kun, naar bladene tabes meget sent paa aaret, og veiret længe 
holder sig mildt. I begge tilfælde er der selvfølgelig for lidet næring tilbage, til 
at en ganske normalt udviklet løvforsyning kan produceres, og bladene bliver 
gierne smaa. 
