33 2 
bacillen til beskyttelse mod miltbrand, idet han først afsvækker dens 
giftighed ved at dyrke den ved en temperatur af 42—43 0 C. Naar 
den i 24 dage har været dyrket ved denne temperatur, sprøites en 
del af kulturen ind under dyrenes hud, og 8 dage senere sprøites 
ind en kultur, der kun er 12 dage gammel, altsaa giftigere end den 
første vakcine. Efter denne 2den vakcination skal saa dyrene være 
immune ogsaa mod den kraftigste miltbrandgift. Denne vakcination 
udføres nu i stor maalestok i Frankrige, og dødeligheden af milt¬ 
brand blandt hornkvæget er som følge derafi betydelig grad mindsket. 
Dette er et af de smukkeste eksempler paa, hvorledes rent viden- 
skabelige undersøgelser kommer menneskene tilgode i økonomisk 
henseende; denne miltbrandvakcination sparer nu Frankrige for 
betydelige økonomiske tab. Da der hos os forekommer temmelig 
meget miltbrand, viide det utvilsomt være af betydning for os ogsaa 
at faa vakcinationen mod miltbrand igang; men det er ikke en saa 
ligetil sag som det kunde synes. Jeg har gjort nogle forsøg i den 
retning i anledning af miltbrandepidemien paa Stend landbrugsskole;. 
jeg fik vakcine fra Paris af Pasteurs og vakcinerede dermed 4 faar; 
af disse døde 3, da de blev forgiftet med miltbrandsporer; 1 over- 
stod indpodningen. De sporer, jeg benyttede, var saakaldte 
laboratoriesporer fra Leipzig, d. v. s. sporer fremkomne ved dyrk¬ 
ning af miltbrandbaciller i et laboratorium. Nogen tid efter fik jeg 
en del miltbrandgift, atter i form af sporer, fra Koch, og da jeg 
indpodede disse hos det overlevende faar, døde det af miltbrand. 
Dette synes at vise, at der kanske er ikke saa ringe forskjel paa 
miltbrandgiften efter de steder, hvorfra den skriver sig, og at kanske 
vakcine tilberedt af fransk miltbrand ikke kan beskytte mod tysk 
miltbrandgift, ja ikke engang en miltbrand, fremkaldt ved gift fra 
Leipzig, mod miltbrandgift fra Berlin. Det gjaldt derfor at tilberede 
vakcine af norsk miltbrandgift, men det lykkedes mig kun ufuldstæn- 
digt; thi det er et ingenlunde let arbeide at holde en jevn tempe¬ 
ratur af 42.5 eller 42.6° C. i 24 døgn, og det tiltrænges; der maa 
ikke finde større variationer i temperaturen sted. Hr. dyrlæge 
Ni el sen vil imidlertid fortsætte disse forsøg. 
Mod en anden dyresygdom, hønsekolera, har det ogsaa lykke¬ 
des Pasteur at finde en vakcine ved at dyrke den lille bacil, der 
fremkalder den, gjennem længere tid udenfor den dyriske organisme;. 
herved taber den i giftighed, og naar den da indpodes paa høns,, 
